PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 78. - THLASPI Dill. 



(Grec a-XctOTit (Diosc.) y Q•Xàanxc, (Hipocr.), del verb S-Xàca, axafar; aludint a la silícula com- 

 primida, o d'envà axafat.) 



Flors blanques; sèpals drets, iguals a la base; pètals quasi iguals, enters, fila- 

 ments estaminals, ni alats ni dentats; silícula no articulada, dehiscent, angusti- 

 septa, oblonga o be orbicular, cuneiforme, escotada a l'àpex; de valves carenades y 

 g-eneralment alades, de celdes di-, polispermes; funícols laterals; llevors ovoides, 

 penjants; estil generalment molt curt; fulles caulinars amplexicaules, auriculades. 



/ Silícula orbicular de 8-12 mm., de diàmetre, plana, circuída d'una ampla ala, 



I orelletesde les fulles caulinars agudes, llevors negres, amb solcs concèntrics, 



^ j 245. Thl. arvense. 



Í Silícula ovada o bé oblonga, més petita, convexa, més amplament alada a 

 l'àpex, orelletes de les fulles caulinars obtuses; llevors ferruginoses, 

 llises . . . , , 2. 



Silícula subcordiforme, superficialment escotada, estil exsert, pètals 1-2 vega- 

 des més llargs que'l calze; planta vivas . . 246. Thl. montanum. 



Silícula cuneiforme, profondament escotada; estil inclòs, pètals poc més 

 llargs que'l calze; planta anual o bienal 3. 



Silícula ovato-cuneiforme, pètals visiDlement més llargs que'l calze, estams 

 més curts que'ls pètals, anteres groguenques, fulles caulinars ovato-oblon- 

 gues 247. Thl. perfoliatum. 



Silícula oblongo-cuneiforme; pètals apenes més llargs que'l calze, estams 

 tan llargs com els pètals, o més; fulles caulinars lanceolades. 



248. Thl. brachypetalum. 



245. » Thl. arvense L. 



{del llatí arvum, el camp llaurat ; per viure en te- 

 rres de conreu.) 



Sinonímia. — Traspic; cast. talaspico, mostaza 

 salva] e ; /r. monnoyère; angl. Shepherd's purse; 

 it. erba-storna. 



Anual; tronc de 2-4 dm,, glabre, dret, simple o 

 ramificat a l'àpex, d'olor d'all; fulles radicals espa- 

 tulades, les caulinars oblongues, sinuato-denta- 

 des, amplexicaules, d'orelletes curtes y agudes; 

 flors petites; pètals més llargs que'l calze; raím 

 fructífer llarg, bastant fornit; silícules orbículars, 

 grans, de 8-12 mm. de (WkmtlXQ, planes, circuídes 

 d'una ampla ala, escotadura/o«í/a y estreta; lò- 

 buls molt més llargs que l'estil; llevors negres, amb solcs concèntrics. 



Geografia. — Terres de conreu yescombreríes: comú a Puigcerdà; Queralps; Hospitalet, 

 al peu de Coll de Jou; Peguera; Fumanva; Rebost, cap a Coll de Pal; Santa Fe de Mont- 

 seny; Palautordera; Montcada, r. = Vich, rr. (Masf); Camprodon; Llinàs (Salv. 1); Olot 

 (Tex.); Ribas (Vay.). -Abril- Agost. 



178 



