PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 8i. - Lepidium. 



254. = L. sativum L. 



{del llatí sativus, que se sembra conreua, en opo- 

 sició a lo silvestre.) 



Sinonímia. — Morritort, murissà, enciamet de 

 caputxí; herba de la fluxió; cast. mastuerzo;/r. 

 passerage cultivé, nasitort, cresson Alénois; angl. 

 pepperwort; comnion, garden, townCress; al. 

 Pfefferkraut, Gartenkresse. 



Anual, glabra, glauca, fètida y picant; tronc de 

 de 2-5 dm., dret, ramificat; fulles inferiors pecio- 

 lades, pinnatisectes, de segments lobats o partits, 

 les superiors sentades, linear-enteres ; pètals i ve- 

 gada més llargs que'l calze; raím fructífer llarguet 

 y bastant fornit; pedicels drets, aproximats a 

 l'eix, glabres; silícules llises, grans, suborbiculars, 

 amplament alades, tan llargues com el pedicel, 

 més, escotadura estreta y poc fonda; estil inclòs. 



Geografia. — Cultivat y alguna vegada subespontani 

 al pla de Barcelona y comarca de Bages. = Prats de 

 Rey ; Prats de Molló ( Vay.)- — Maig-Juny. 



255. = L. hirtum DC. 



{del llatí hirhirtus, que com luisutus significa eris- 

 sat; aludint als pèls que'l recobreixen.) 



Perenne, vaoh pilós, blanquinós; rizoma verti- 

 cal, que produeix troncs nombrosos, de 1-2 dm., 

 estesos o ascendents, fulles radicals peciolades, 

 trasovades o bé oblongues, enteres, sinuoses o li- 

 rades, enrosetó; lescaulinarsoblongo-lanceolades, 

 denticulades, amplexicaules; pètals / vegada més 

 llargs que'l cal^e; raím fructífer curt, espès, de 

 pedicels oberts y )nolt pilosos; silícules grans, 

 oblongues, atenuades a la base, erissades; d'ala 

 tan ampla com la meitat d'elles, tan llargues com 

 els pedicels; estil exsert. 



Geografia. — Llocs incults y rocosos de la regió me- 

 diterrània: Pirineus Orientals (HB. Bolós, Rouy, Cos- 

 te); montanyes de Ceret (Compy.). — Maig-Juny, 



256. " L. campestre R. Br. 



{llatí campestris, de campus, el camp; per la seva 



estació.) 



Sinonímia. — Cast. mostaza salvaje, pólvora de 



jardín, candelera de Salomon ;/r. passerage des campagnes; angl. yellowseed, (hoary 



field), pepperwort; al. Bauernssenf; it. erba-storna. 



Anual o bienal; tronc de 2-4 dm., dret, ramificat a la part superior, cubert de 



186 



