FLORA DE CATALUNYA 



Cruciferes. 



G. 8i.-Lepidium. 



pèls curts, grisenc, molt fullós, fulles pubescents, les radicals ovato-oblongues, pe- 

 ciolades, enteres o sinuato-lirades, en rosetó; les caulinars oblongo-lanceolades, 

 denticulades, amplexicaules, auriculades; pètals més llargs que'l calze, raíms fruc- 

 tífers llargs, fornits, reunits en corimbus; pedicels oberts, pilosos, silícules grans, 

 eliptiques, rodones a la base, glabres, cubertes de petites escames, d'ala tan ampla 

 com la quarta part de la llargària d'elles, més llargues que'ls pedicels; estil inclòs 

 o poc exsert. 



Geografia. — Llocs herbosos y vores de 'Is camins : Montalegre ; Tibidabo y altres llocs 

 de lacordillera litoral; S. Llorens del Munt; la Mata; però raro dintre del Vallès; Rebost, 

 cap a Coll de Pal;S. Hilari; Montsolí, y Guilleríes. = Comú a Vallvidrera, S. Geroni y 

 demés turons del litoral (Csta.); Vicií (Salv. !, Masf.); Osor, r. (Cod.); Camp de Tarragona 

 (Wbb.). — Abril- Juny. 



257. = L. heteróphyllum Benth. 



{compost del grec exepoí;, diferent, un altre, y la 

 terminació adjectiva -cpuXXo<;, de (púXXov (i), fent re- 

 ferència a la distinta forma de les fulles radicals 

 y les caulinars.) 



Perenne, rizoma inflat y nuós superiorment, 

 que produeix nombrosos troncs de i-3 dm., ajeguts 

 o ascendents, simples o poc ramificats, pilosos; fu- 

 lles radicals peciolades, ovades o bé oblongues, en- 

 teres o poc dividides; les caulinars lanceolades, am- 

 plexicaules, auriculades, dentades; pètals i vegada 

 més llargs que'l calze, raím fructífer bastant llarg 

 y fornit; pedicels oberts, pilosos; silícules grans, 

 eliptiques, glabres o un poc escabroses, rodones a 

 la base : d'ala per lo menys tan ampla com el terç 

 de la seva llargària, truncades superficialment 

 escotades a l'àpex, més curtes que'ls pedicels; estil 

 exsert. 



— A. ALPESTRE SCHULTZ. — A. PYRENAICUM G. 



et G. — Planta glabra o glabrescent. 



Geografia. — Terrers arenosos o pedregosos incults: 

 la var. a. es la única que s'ha citat a Catalunya; de Ri- 

 bas a Núria (Vay., Trem.); la Molina, Cerdanya; Eyne 

 (Bub., Vay.); valls d'Eyne y prats Balaguer; (Gaut.); 

 Pirineu Oriental, baixant alguna vegada fins al pla 

 d'Olot (Tex.); Banys de Tredòs (Timb.); llocs herbosos 

 de Marimanya (Llen. I) ; port de Pallars (Bub.). — Maig- 

 Juliol. 



258. = L. latifolium L. 



■ {del llatí latifolius, de latus, ample, y folium,/M- 



lla; de fulles amples ; per la forma de les fulles,) (2) 

 Sinonímia. — Herba de la fluxió; piperotis; morritort bort; cast., piperitis o le- 



Lepidiuxn beteropbyllum. 



Lepidium latifolium. 



(i) Anàlogament a 7ioXt5(pvXXo<;, de moltes fulles. — Es molt freqüent aquesta diferencia de formes en 

 les plantes, y en algunes es tan remarcable, que constitueix un caràcter distintiu, per exemple la ptychotis 



HETEROPHYLLA KOCh.; CAMPANULA ROTUNDIFOLIA L. 



(2) Correspon al grec platyphyllos. Plini fa us de las dugués denominacions. 



r«7 



