PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 8i. - Lepidium. 



pidiode Plinio; piperisas;/r., passerage à larges feuilles; angl., cress; dittander; 

 al., breitblàtterige Kresse, Pfefferkraut ; ií., mostardina, peperella. 



Perenne, glabra, glauca, d'olor forta, de rizoma estolonifer, que produeix troncs 

 robustos, drets y ramificats, d'aprop de i m.; fulles gruixudetes; les radicals grans, 

 ovades, peciolades y asserrades; les caulinars oblongues o lanceolades, enteres y 

 atenuades a la base: pètals trasovats, i veg. més llargs que'l calze, raíms fructí- 

 fers llargs, prims, reunits enpanotxa; pedicels capilars, ascendents, silícules molt 

 petites, orbiculars, lleugerament escotades, 2-3 vegades més curtes que' Is pedicels; 

 estil molt curí. 



Geografia. — Vores dels rius y prats humits: subespontania al peu de les cases de camp 

 del Vallès, Ribas, Monlsolí y Guilleríes. = Cardona, Montseny, Olot et passim ; y cultivat 

 (Csta.); Ceret, Eyne, Llo (Compy.); en alguns prats de Collsacabra (Vay.) — Maig-Agost. 



259. = L. subulatum L. 



{ho deriven del llatí subula, la lesna; per la for- 

 ma linear afilada de les fulles.) 



Perenne; rizoma dur y llenyós, que dóna molts 

 troncs ramificats, drets, prims, glabres o pube- 

 ruls, fullosos, de 1-2 dm.; fulles alesnades, rígi- 

 des, dretes, enteres, sentades ; raíms fructífers 

 curts, clarets, alterns, nombrosos, disposats en 

 llarga y estreta panotxa; pedicels oberts, filifor- 

 mes, pubescents; pètals trasovats, més llargs que'l 

 calze; silícules ovades, superficialment escotades 

 o apiculades per l'estil molt curt, una vegada més 

 curtes que' Is pedicels. 



Geografia. — Terrers guixencs y margosos de la 

 part occidental de Catalunya : desde Pons a Castellfullit 

 de Riubregós (Csta.); cap a Balaguer y Gerp (Compn. I); 

 Castellfullit de Riubregós y Torà (Puj. C. I); probable 

 a la Segarra (Csta.). — Maig-Juny. 



260. = L. ruderale L. 



{l'han format del llatí rudus, rúderis, guixots 

 runes; per la seva estació.) 



Anual o bienal, fètida, tronc de 2-3 dm., prim, 

 dret, pubescent, molt ramificat; fulles inferiors /?e- 

 ciolades, pinnatífides pinnatipartides; les supe- 

 riors linears, sentades, enteres; flors verdoses; 

 sèpals oberts; pètals ordinàriament abortats; 2-4 

 estams; raíms fructífers llargs, estrets, clars; pedi- 

 cels filiformes, ascendents, puberuls; silícules petites, ovades, glabres, superficial- 

 ment escotades, 1-2 vegades més curtes que Is pedicels, estil nul. 



Geografia. — Kunts y vores de camins : Tarrassa, rr., Puigcerdà; Montsolí. = A la Cer- 

 danya, Tosas; prats de Sant Joan Sescloses, aprop de Castelló d'Empuries (Vay.); Portven- 

 dres (Bub.). — Maig-Agost. 



