PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gen re 82. - CARDARIA Desv. 



(D'origen obscur: probablement del grec xapòío, el cor; per analogia amb Alliaria; per 

 la silícula cordiforme.) 



Flors blanques nombroses, bastant grans, en raíms corimbiformes, sèpals 

 iguals, a la base; pètals trasovats, i vegada més llargs que'l calze; silícula no ar- 

 ticulada, dehiscent, angustisepta, cordiforme; de valves no carenades ni alades, 

 reticuiades, glabres; no escotada; de celdes monospermes, 2-4 vegades més curta 

 que'l pedicel, filiforme y obert; estil llargament exsert; Ilevors pardes; planta pe- 

 renne; tronc de 3-4 dm., molt fullós, ramificat, pubescent; fulles radicals oblon- 

 gues, peciolades, sinuato-dentades, les caulinars oblongo-lanceolades, amplexicau- 

 les, auriculades. 



262. = C. Draba Desv. — Lepidium Dra« 

 ba L. 



{segurament Linnaeus la designaria aixis per re- 

 cordar la seva sabor acre, com la que tenen certes 

 Drabas.) 



Sinonímia. — Capellans, pelitre, babols, papo- 

 les; cast., draba, mastuerzo bàrbaro u oriental; 

 angl., whitlow. 



Geografia. — Runes, vores de camps y de camins: 

 comuna y abundant, a vegades, pels sembrats, com a 

 maiherba, al litoral; al Vallès, Igualada, Lleyda; Horta 

 de Balaguer; comarca de Bages ei alibi. — Abril-Juny. 



190 



