FLORA DE CATALUNYA 



Genre 83. - SENEBIERA Pers. 



( Dedicada a Senebier, botànic de Ginebra.) 



Flors blanques, petites, en raíms curts y opositifolis; sèpals oberts, quasi 

 iguals; pètals molt curtament unguiculats, a vegades abortats; ordinàriament no 

 més que 2-4 estams; silícula no articulada, subdehiscent, subreniforme o dídima, 

 comprimida; de valves reticulato-rugoses; bilocular; llevors ovoides, penjants; 

 estil molt curt; plantes anuals, ajegudes, de fulles pinnatipartides. 



Calze persistent, silícula únicament escotada a la base, subreniforme, estil 

 piramidal, curt, tronc glabre 263. S. Coronopus. 



Calze caduc, silícula escotada a la base y a l'àpex, dídima, estil nul, tronc 

 pilós 264. S. pinnatífida. 



263. » S. Coronopus Poir. — Coronopus 

 procumbens Gilib. 



{del grec xopoovó-Ttovi;; compost de xopcóvi^, la gra- 

 lla; y tioúí;, nohòc,, peu; aludint a les fulles pinnatí- 

 fides de la planta : procumbens, de procumbo, que 

 significa ajegut; pels seus troncs estesos.) 



Sinonimia. — Cast., mastuerzo silvestre, verru- 

 goso o arrugado. 



Planta inodora; troncs de 5-3o cm., estesos en 

 cèrcol, glabres, ramificats; fulles amb lòbuls en- 

 ters, + fondament dentats; sèpals persistents; 

 pètals més llargs que' I cal^e, o abortats; raíms 

 fructífers ordinàriament més curts que les fulles; 

 silícules reniformes, bastant grosses, rugoso-tu- 

 berculosos, més llargues que' Is pedicels, valves que 

 se separen sense despendre's de l'eix: estil exserí, 

 piramidal, persistent. 



Geografia. — Terrenos arenosos, particularment del 

 litoral ; abundant a les platges de Badalona y Barcelona ; 

 Montcada; camí de Mollerussa a Utxafaba; santuari de 

 Corbera, al Bergadà. = No tant comú a l'interior, cap 

 a Berga, Olot et passim (Csta.); Espunyola (Puj. Cl). 

 — Maig-Juny, 



264. =S. pinnatífida DG. — S. didyma Pers. 



(del llatí p'mnatus, de pinna; alat plumós, y fi- 

 dus, (i) de findo, partir dividir; per les seves 

 fulles fèses : hiòvuxoç, que vol dir doble bessó; per 

 la seva silícula escotada de dalt y de baix, com si 

 fos doblada.) 



Planta fètida; troncs de i-5 dm., ramificats, di- 

 fusos, ajeguts o ascendents, pubescentso erissats; 

 lòbuls de les fulles enters o dentats; sèpals caducs; 

 pètals més curts que' I cal^e y freqüentment nuls; raíms fructífers més llargs que les 

 fulles; silícules didimes, petites, arrugades, però no tuberculoses, més curtes que' Is 

 pedicels; valves que se separen y desprenen de l'eix; estil nul. 



Geograjía. — Planta americana, naturalisada en algunes localitats ; abundant a Tossa, 

 als arrunats y descuidats carrers de Vilavella. = yora esquerra del Llobregat, cap a Cornellà 

 (Trem.); arenals maiitims de Barcelona (Colm.); Badalona, cap a Mongat(Puj. C); a la 

 Vall d'Aràn. aprop de Pont de Rey (Llen.!). — Maig-Juny. 



(i) Cf.BiFiDt's, dividit en dugués parts. 



19» 



