FLORA DE CATALUNYA 



Família 7.'- CAPARIDIESJuss. 



(De càpparis, únic genre de la família.) 



Flors hermafrodites, regulars, calze y corola tetramers; estams indefinits; fruit 

 bacciforme, llargament estipitat, unilocular, polisperm; petits arbustos, de fulles 

 alternes, enteres, d'estipules espinoses. 



Genre 85. - CÀPPARIS L. - 



{Grec xànnapxc,, llalí càpparis, l'alcaparra.) 



Flors albo-rosades, grans, axilars, solitàries, pedunculades; sèpalsovats, verdo- 

 sos; pètals trasovats, una vegada més llargs que'l calze; estams indefinits, de fila- 

 ments capilars, més llargs que la corola, estigma sentat, bacca ovoide, sostinguda 

 per un pedicel més llarg que'ls estams ; petit arbust de rizoma llenyés, del qual sur- 

 ten nombrosos troncs flexuosos, ascendents, de fins un metre d'altura; fulles alter- 

 nes, ovades, peciolades, gruixudes, enteres y obtuses o subescotades; estipules 

 transformades en espines curtes, recorvades y persistents o en puntes setiformes, 

 caduques. 



266. » C. spinosa L. 



{llatí spinosus, ple d'espines, que punxa; per la 

 forma de les estipules en el tipus.) 



Sinonímia. — Tàpara; taparera, la planta; alca- 

 parra y caparra; cast. alcaparra o alcaparro, y el 

 fruit, alcaparrón; fr. càprier, y càpre, el fruit; an- 

 glès caperj al. die Kapper, dorniger Kapper- 

 strauch (Kapern, el fruit); it. cappero. 



P iNERMis Savi. — Planta glabra; fulles rodones 

 a l'àpex, estipules abonades o nules. 



Geografia. — Parets y muralles antigues de la regió 

 mediterrània; la p inermis Savi. — C. rupestris Sibth., 

 a Tarrassa, parets del peu de la presó, rr.; Barcelona, 



parets de l'Esglesia del Pi; als murs d'algún edifici d'Horta; Gelida, parets de Miralles; 



Girona, abondant a les muralles pròximes a la Catedral. = Montserrat, a la Santa Cova 



(Marcetl); muralles del litoral, Cardona et alibi (Csta.); S. Fruytós de Bages (Puj. C). Saga- 



ró(Vay.); a Palma de Mallorca (Castell de Bellver). — Agost. 



»93 



25 



