PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 86. -Cistus. 



Cistus Pouzolzii. 



de les fulles.) 



268. = C. àlbidus L. 



{del llatí alhus; blanquinós; pel color de les fulles.) 

 Sinonímia. — Estepa blanca, rentaplats; cast. 

 estepa blanca, jarilla, jaguarzo blanco, quebra- 

 oUas. 



Arbust albo-íomentós, de 3-8 dm., ramificat, fu- 

 lles oblongues o lanceolades semiamplexicaules, 

 no trabades, molt tomentoses per les dugués ca- 

 res, amb 3-5 nervis sortits y anastomosats al re- 

 vers; flors rosades, de 5-6 cm. diàm., peduncula- 

 des, solitàries o en umbelles de 2-4, a 1 estrem de 

 les branques, íuUetes de l'epicalze subcordiformes; 

 sèpals ovato-lanceolats, peluts, pètals 2-3 vegades 

 més llargs que' I cal^e; estil tan llarg com els estams; 

 càpsula ovoide, peluda, més curta que '1 calze; 

 llevors polièdriques, de vores gruixudes y dentella- 

 des. 



Geografia. — Boscos y costes àiits de la regió medi-- 

 terrania; comú al litoral, internantse fins a la comarca 

 de Bages, — Abril-Maig, 



269. = C. Pouzolzii Delil. 



{dedicada a de Pou^ol^, autor d'una Flora del 

 Gard y d'una altra del Var.) 



Tronc de 2-4 dm., vermellós, moltoloròs, rami- 

 ficat; branques albo-tomentoses, cubertes de pèls 

 llargs barrejats amb altres de curts, estrellats; 

 fulles oblongues, seiitades, petites, trinerves, ondu- 

 lades y crespades, albo-tomentoses; flors blanques, 

 de 2 cm. de diàm., molt caduques (s'obren al sor- 

 tir el sol y únicament duren uns instants, segons 

 Pouzolz), 2-8 en raím unilateral; fuUetes de l'epi- 

 calze y sèpals ovato-cordiformes, peluts; pètals tan 

 llargs com l'epicalze; estil tan llarg com els estams, 

 càpsula rodona, tomentosa, una vegada més curta 

 que'l calze; llevors grosses, oblongo-tetraèdriques, 

 xagrinades. 



Geografia. — Turons pròxims a Barcelona, entre'l 

 C. ALBIDUS L. y el C. monspeliensis L. (Csla.). — Abril. 



N. B. — No s'ha tornat a trovar després de Costa: (en el seu her- 

 bari's conserva un sol fragment informe), y la indicada per G. et 

 G, a Montpeller y Narbona ha sigut escluída com a tal espècie, con- 

 siderada per Rouy com un híbrit (C. ambiguls Rouy et Fouc.) de 

 Ics dugués, entre les quals se tiovà la planta catalana. 



270. = C. laurifolius L. 



{nom llatinisat, format de laurus, el llor llaurer; 

 y folium, la fulla; coín latifolius {i), per lafonna 

 Sinonímia. — Bordiol, estrepa; cast. jara, estepa. 



(1) Comparis amb el grec : melissophyllon, la tarongina, caryophyUum, etc. Tant com es raro en llatí la 

 composició dt folium amb sustaniius, abunda en el tecnicisme; caprijolium, prunifolium, Jici/oUum; el myr- 

 tifolia es myrtiformis, per espresar que te la forma de la fulla de la murtra. 



196 



