PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 86. - Cisius. 



272. » C. Clusii Dun. (Làm. 6). 



{dedicat al botàfiic esplorador Jrancès Carlos Clu- 

 sius, autor de «Rariorum aliquot stirpium per His- 

 pajíias obserpatorwn Historia». {\)-Amberes 160 /.) 

 Sinonimia. — Matafoc, colgafocs, romaní mas- 

 cle; cast. romero macho, jara de hojas de romero, 

 jaguarzo letillero, quebraollas, tamarilla. 



Tronc de 3-6 dm., dret, ramificat, amb les bran- 

 ques albo-tomentoses, fulles linears, trabades y 

 envainadores, acostades, molt revoltes pel marge, 

 glabres per l'anvers, y una mica loraentoses pel 

 revers, imÍ7ierves, amb el nervi ample, canaliculat, 

 flors blanques, petites (2-3 cm.), llargament pedi- 

 celades, 3-7 disposades en cimes terminals, ador- 

 nades de bracties caduques, pedicels y calze peluts, sewse epical^e, 3 sèpals ovats; 

 punxaguts; pètals trasovato-cuneiformes, una vegada més llargs que el calze, càp- 

 sula ovoide, oblonga, ferruginosa, pubérula, llevors tetraèdriqiies, granuloses; estil 

 quasi tan llarg com els estams. 



Geografia. — Terres argilenques y calices àrides, de la part occidental : boscos de Tarras- 

 sa, r.; serra de Sant Llorenç del Munt a la Mata; arenys d'Olesa, seguint el Llobregat fins a 

 Sallent y Puigreig, y el Cardoner fins a Manresa y més amunt; comú a la Segarra; al Pena- 

 des, cap a Viloví; Cornudella, al peu del Montsant; Salou y Tarragona; Vallcarca, costes 

 de Garraf y Castelldefels. = Abrera, S. Joan Despí (Salv.l); s'estèn per l'Urgell y més enllà de 

 Lleyda (Csta.). — Maig-Juny. 



273. = C. monspeliensis L. 



{de Móns Pessulum, Mompeller Montpellier, 

 ciutat del Languedoc.) 



Sinonimia. — Estepa negra, módegues, a la Selle- 

 ra (Cod.); cast. estepa, jara de Montpeller, ja- 

 guarzo negro, hoalgazo. 



Tronc d'aprop de i m., molt olorós, dret, rami- 

 ficat, pelut, vlscós; fulles sentades, lanceolades o 

 linears, trinerves, rugoso-reticulades, revoltes pel 

 marge, viscoses; flors blanques, petites (2-3 cm.), 

 2-8, disposades en raím unilateral, sobre un pedún- 

 col llarguet y dret; fulletes de l'epicalze y sèpals 

 ovato-lanceolats, subcordiformes a la base, pètals 

 I vegada més llargs que'l calze; càpsula rodona, 



2-3 vegades més curta que'ls sèpals, de 5 celdes; llevors tetraèdriques, ruguloses; 



estil molt curt. 

 T MiNOR Wk. - Fulles curtes, amplament linears, molt revoltes pel marge, flors 



petites; fulletes de l'epicalze petites y llargues. 



(i) L'^c/use, de Arras, 1526-1609. 



