FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 87. - Heliànthemum. 



de 2 cm., en wnbeles terminals de 4-S', epicalze nul; sèpals pilosos; pètals trasovato- 

 cuneiformes; estams multiseriats; càpsula ovoide, acuminada, pubérula a l'àpex; 

 estil curt; llevors nombroses, grosses, amb tubèrculs aguts. 



Geografia. — Costes silicies del miijdíade França (Rouy); Prades (Laper. Bub.) y laTran- 



cada (Gr. et G.) y en tot el Pirineu Oriental (Lap.); del Vernet a la Pena y altres llocs del 



Pirineu Oriental (Gaut.); in Catalaunia saíis frequens (Colm., Willk. Icones I, 53). — Maig- 



Juny. 



N. B. — Lluny de ser comú a Catalunya, com diuen Colm. y Amo, no's pot assegurar en absolut la seva exis- 

 tència conforme ja va advertir Costa. 



279. = H. halimifolium Willd. — Hali= 

 mium lepidotum Spach. — Cistus halimi= 

 folius L. — Cistus lepidotus Amo. 



(halimiifolium, per la semblansa de les seves 

 fulles amb les del blet mart — Atriplex Halimus — ; 

 lepidotus, grec Xetuòcotóí;, cubert d'escaynes : per les 

 escames grogues que recobreixen els sèpals.) 



Sinonímia. — Cast. Mirasol angosto, menudo 

 ó de Espana, rosal de moscas, juagarzo hembra ó 

 vizcaíno. 



Tronc de 3-6 dm., llenyós, molt ramificat; bran- 

 ques dretes y tomentoses; fulles ovato-oblongues, 

 planes, albo-argentines y cubertes per les dugués 

 cares d'un espès toment de pèls estrellats; sense 

 estipules, tiors grogues, amb taques violades a la base, de 2-3 cm., en raíms clars, 

 corimbiformes, epicalze de 1-2 foliols nul; sèpals ovato-lanceolats, aguts, cuberts 

 de petites escames grogues; pètals obcordiformes; estams multiseriats; càpsula 

 ovoide, obtusa, tomentosa; estil nul, llevors nombroses y molt tuberculoses ; planta 

 polimorfa. 



o, PLANiFOLiA Wlc. — Fullcs plaucs, eutcres, foliols de l'epicalze iguals ala meitat 

 dels sèpals, filaments estaminals grocs. 



Geografia. — Abundant als boscos de Gavà y Castelldefels. = Begas(Trem.!, Comprí.; 



Monts. 1 ) ; boscos de Pallafols, cap a Blanes (Compn. !). 



N. B. — La planta de Castelldefels presenta'ls pètals freqüent- 

 ment immaculats, enlloc de \<ínu\osj)lerumque macula atrosangui- 

 nea magna notata ( Wk. Icon. plant., 1-65). La j3 P. crispatum Wk. 

 de fulles undulato-crispato-denticulades pel marge, foliols de 

 l'epicalze quasi iguals als sèpals y filaments estaminals purpurins, 

 és pròpia del mitjdia d'Espanya. 



280. =H. Tuberaria Mill. — Tuberaria vul= 

 garis Wk. 



(probablement tuberaria s' haurà format del llatí, 

 tuber, eris, l'ad^eroler; per la semblansa de les 

 seves flors y fulles amb les d' aquesta pomada.) 



Sinonímia. — Herba turmera; cast. Hierba tur- 

 mera. 



Perenne, rizoma prim, del qual surten branques 



203 



