PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 87. - Heliànlhemum. 



pubescent; íulles inferiors ovades, breument peciolades, oposades y amb estipu- 

 les; les superiors bracteals lanceolades, sentades, alternes y sense estipules; flors 

 d'un grocpàlit, sense taques, raím clar, adornat de bracties petites, molt tnés curtes 

 que lesjlors; pediceh prims, més curts poc més llargs que' I cal^e; fulletes de l'e- 

 picalze de la meitat dels sèpals, que són ovats, aguts y amb nervis molt marcats; 

 pètals tan llargs com el calze; estams uniseriats; càpsula subglobulosa, alta de 5-6 

 milímetres, pubescent a les sutures; estil curt, dret, llevors anguloses, quasi llises, 

 rosades o brunes. 



Geografia. — Pastures y boscos àrits : litoral de Barcelona, Sant Llorenç del Munt; la 

 Mata, a l'Ubach, Montserrat, Plana d'Ancosa, cap a S. Magí; Montsant; Comarca de Bages, 

 Figueres, = Pons, Salines de Cardona (Bub.); Prats de Rey (Puigg.l); vores del Fluvià; 

 Besalú (Vay.). — Abril-Juny. 



N B. — Una rassa robusta, erecta de 10-20 cm., de càpsules grans que's trova a l'Ubach, sembla acostarse a 

 la P MACKOCAwpuM Houy; mcntres que la procumbent dels arenys de les costes de Barcelona és la pkostrata 

 Doumergue. Costa refereix a paratges secs de la Segarra l'H. intermedium Thib. — H.salicifolium, var, gracile 

 Rouy; però Losc. y Pardo creuen que no's di/erencía del tipus. 



284. = H. lavandulsefolium Pourr. 



{del llatí lavandula, iespigol o barballó; y folium, 

 fulla, per la semblansa de les fulles.) 

 Sinonimia. — Cast., romerillo. 

 Perenne; tronc de 2-4 dm., llenyós, d'un blanc 

 rogenc, ramificat, amb les branques dretes; fulles 

 linears o linear-lanceolades, revoltes pel marge, 

 cendroses per l'anvers, albo-tomentoses pel re- 

 vers, agudes, estipulades, flors grogues nombro- 

 ses, en 3-5 raitns luiilaterals, espessos, formant 

 corimbus; pedicels reflexes; fulletes de l'epicalze 

 lanceolades, llargament pestanyoses y rogenques 

 com les estipules, de la meitat dels sèpals, que 

 són ovats y tomentosos; pètals més llargs que'l 

 calze, càpsula elíptico-trígona, peluda, una vegada més curta que'l calze; estil age- 

 Jiollat, més llarg que la càpsula; llevors 3-5, llises, ferruginoses. 



Geografia. — Boscos y erms d'una gran part occidental de Catalunya : desde les costes 



de Garrafa Vallcarca, se remonta a Gelida y per Pon- 

 tons, del Penades, fins aprop de Sant Magí; y per Cape- 

 llades a Igualada, Coponsy tota la Segarra y part de l'Ur- 

 gell, atravessant el Llobregat fins a Vacarisses; costes de 

 Salou y Tarragona. = Al Priorat, la Mola; entre Balaguer 

 y Gerp (Csta.); aprop de Tortosa (Webb.); Pinós, la Mol- 

 gosa, Calonge, Calaf, Prats de Rey, S. Pere Salavinera 

 (Puj. C.!); l'Espluga de Francolí (Lleni). — Maig. 



285. = H. vulgare Gaertn. 



{llatí vulgaris, comú, per ser abundant.) 



Sinonimia. — Cat., herba turmera; cast., per- 

 diguera, mirasol, flor del sol, quiribel;/r., herbe 

 d'or; angl., sun-rose; common or dwarf sunflo- 

 wer(i); a/., Sonnenròschen. 



(I) Sunflower en anglès és també l'Helianthus, 



206 



