PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 87.-Heliànthemum. 



pits; fuüetes de l'epicalze espatulato-linears, de la meitat del calze; sèpals ovats; 

 càpsula petita, ovoido-trígona, tomentosa, 1-2 vegades més curta que' I cal^e; estil 

 quasi el doble llarg que la càpsula; llevors 3, grosses y granuloses. 



a ERECTUM Wk. — Tfoncs curts, ascendents desde la base; raím florífer curt 

 (1-2 dm.) y espès. 



p PROcuMBENsWk. — Troncs llarguets, agcguts, asccndcnts per l'apex ; raím fruc- 

 tífer més llarg y clar. 



Geografia. — Erms y terrenos àrits: Desde Gelida a Igualada; La Segarra; Lleyda.a la serra 

 de Canyelles; cap a Balaguer y altres llocs de l'Urgell; comarca de Bages desd'aont baixa 

 fins a Monistrol; Cornudella y Montsant. = Flassà, Camallera, Vilanant (Vay.). 



La a ERECTUM Wk. subvar, angustifolium Rouy, a Sant Vicens de Castellet, Monistrol y 

 general; la subvar. latifolium Rouy, a Gelida; la |3 procumbens Wk. sub var. angustifo- 

 lium Rouy, a la serra de Canyelles y al peu del castell de Figueres, — Maig-Juliol. 



288. = H. virgatum Wk. 



{del llatí virgatus, amb la significació aquí de : 

 formant vergues vares.) 



Perenne; tronc llenyós, a la base, y ramificat 

 desde ella, en branques dretes o ascendentes, de 

 1-2 dm., densament tomentoses; fulles lanceolato- 

 linears o linears; verdes y curtament peludes per 

 l'anvers y albo-tomentoses pel revers, planes o re- 

 voltes pel marge, breument peciolades; estipules 

 estretament linears, pestanyoses, setoses a l' àpex; 

 üors rosades, amb l'ungla groga, 4-12, en cima 

 escorpioide, bracteolada; fuüetes de l'epicalze li- 

 nears, tan llargues com la tercera part del calze, 

 pestanyoses; sèpals aguts o amplament ovats, amb 



les costelles quasi sempre setoses; càpsula subglobulosa, rodejada pel calze, estellato- 



pubérula; llevors ovato-piramidals, anguloses y granuloses. 

 a SETOSUM Wk. — H. ciLiATUM Pers. — Sèpals aguts, purpureo-costelluts, amb 



les costelles setoses. 

 P PULVERULENTUM Wk. — H. VIRGATUM Pers. — Sèpals obíusos, albo-purpurcs- 



cents, amb les costelles setoses o glabrescents. 



Geografia. — Terrenos àrits, argiloso-calissos ; La o 

 SETOSUM Wk., a Viladordis, aprop de Manresa; Corbera 

 del Bergadà; la Mata, al peu del Montcau (Tarrassa); 

 Cornudella, a la falda del Montsant. = Aprop de Man- 

 resa, Cardona, Berga, Súria; Torelló (Csta.); Rocafort 

 (Laguna); Centelles (Llen.!); Vich, r. (Masf.); al Llussa- 

 nés,N.''S' del Mont (Vay.). 



La |3 PULVERULENTUM Wk. a Bagà, vores del Basta- 

 reny; Viloví del Penades; cim del Montsant. = Comar- 

 ca de Torelló (Csta.). — Abril-Juliol. 



289. = H. poliifolium Gr. et G. — H. pul» 

 verulentum D. C. 



{del greco-llatí poWon (llatinisat polmm) nom de 

 una llabiada; y folium; per la semblansa deies 

 fulles, y pulverulentus, jt?/e de polvos; pel totnent 

 dels sèpals.) 



208 



