PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G, 87. - Heliànlhemum. 



les inferiors y les de les branques estèrils ni atenuades en peciol envainador ni dis- 

 posades en rosetó; flors grogues, petites, 4-7 en raíms terminals, formant í/Zco- 

 ír/co/omí'es, bracteolatSjfulletesdel'epicalzelinear-oblongueSjSèpalsovato-oblongs, 

 obtusos, piloso-lomentosos; pètals trasovats, més llargs que'l calze; estams mul- 

 tiseriats; càpsula oblonga, més curta que'l calze, un poc peluda; estil cargolat a la 

 base; Uevors testacies. 



Geograjía. — Erms y boscos àrits, principalment de la regió occidental : Lleyda, a Gar- 

 deny y serra de Canyelles; turons de Menàrguens y Balaguer. = La Segarra y part de l'Ur- 

 gell ; de Balaguer a Gerp y llocs veíns, ports d'Horia (Csta.); costes de Toriosa (Sen.!); plana 

 de Vich y turons pròxims (Csta., Masf.); Camprodon y Set Cases (Carbó!); Ribas, Queralps 

 y Set Cases (Vay.). — Abril-Juny. 



292. = H. montanum Viv. 

 [del llati montanus, de móns, montis, la monta- 

 nya-y per la seva preferent estació.) 



Perenne; troncs de 5-20 cm. llenyosos a la base, 

 ageguts, ramificats, blanquinosos o grisencs, to- 

 mentosos, peluts o glabrescents; fulles ovades, 

 oblongues o lanceolades, verdes per les dugués 

 cares, o blanques pel revers, planes o revoltes al 

 marge y ±: peludes; les inferiors y les de les bran- 

 ques estèrils, atenuades en peciol eiiveinador y 

 dispostes en rosetó; flors grogues, petites, 3-i5 en 

 raím simple, bracteolat; foliols de l'epicalze oblon- 

 go-linears; sèpals ovats, obtusos, d'indument va- 

 riable o glabres; pètals més llargs que'l calze; es- 

 tams multiseriats; càpsula oi^oíWe, quasi glabra; estil cargolat a la base; llevors 

 testacies : planta molt polimorfa. 



Subsp. H. iTALicuM Pers. — Fulles verdes per les dugués cares, peludes. 

 |3 ALPESTRE DuN. — FuUes plaues, obtuses; sèpals pubescents o poc pilosos. 

 T AUSTRALE Wk. — Fulles revoltes, acutiúscules; sèpals pubescents o hispits. 

 ò MicRANTHUM Wk. — Fullcs petites, molt revoltes; sèpals pubescents o hispits. 

 e MONTSERRATENSE Pau. — Raíms allargats ; peduncols, pedicels y calzes gla- 

 berrims, d'un color vermell de porpra. 



9 viRiDE Csta. — Fulles verdes, piloses, planes o apenes revoltes, lanceolades y 

 a vegades elíptiques, fasciculato-peludes per les dugués cares. 



Subsp. H. viNEALE Pers. — Fulles cobertes de un toment blanquinós (format 

 de pèls estrellats amb alguns més llargs), per lo menys a la cara inferior. 



P CANUM DuN. — Fulles lanceolades (10-18 milímetres), verdes per dessobre, pla- 

 nes o revoltes; flors més grans y més llargament pedicelades; sèpals tomentosos 

 o pilosos. 



Geografia. — Pastures, erms y boscos àrits : la |3 alpestrk Dun. — H. oelandicum DC. 

 — P GLABRATUM Rouy, o |3 ciLiATUM Wahl., comú als turons del Vallés y comarca de Ba- 

 ges. — Montjuich, Vallvidrera, Tibidabo, Montcada, Montserrat (Csta.); Prats de Rey 

 (Puigg.l). — La h MICRANTHUM Wk. — H. PENNiciLLATUM Thib., a la Mata y als rasos de Pe- 

 guera. = Comú a la vessant espanyola del Pirineu (Benth.); Foni Fumina (Puigg.l); Fiscal 



210 



