FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 88. -Fumana. 



p ERicoiDES DuN. — Fullcs nombroscs, apretades, semi-cilíodriques, dretes y 

 arrimades a l'eix. 



Geografia. — Erms y llocs àrits de tot el país; desde'l litoral fins al Pirineu.LaPERicoiDES 

 Dun., a Valldoreix, aprop de Sant Cugat del Vallés, y a la serra de Menàrguens, cap a Ba- 

 laguer. = Tortosa (Sen.). — Mars-Juny. 



N. B. — La nostra planta presenta les fulles més llargues y més primes que la del regne de Valencià, remesa 

 per Pau. 



294. = F. procumbens Gr. et G. 



{del llatí procumbo, estar estès agegut ; per les 

 seves branques agegudes.) 

 Sinonímia. — Cast. Zarillo. 

 Tronc de 1-2 dm., llenyós a la base, difús, amb 

 les branques agegudes, amb petits pèls blancs, no 

 glandulosos, lo meteix que les fulles, pedicels y 

 sèpals; fulles alternes, sense estipules, linears, 

 sentades, mucronades, les del mitj solament més 

 llargues que les inferiors; flors 1-4, totes laterals, 

 sense bracties; pedicels gruixuts, reflexes, més 

 curts que les fulles ; fulletes de l'epicalze linear- 

 lanceolades; sèpals ovats; pètals cuneiformes, més 

 llargs que'l calze; càpsula ovoido-trígona, general- 

 ment poc oberta a la dehiscencia, llevors 12, llises, les unes trígones y les altres 

 comprimides. 



Geografia. — Erms y boscos pedregosos àrits : Serra de la Mata a Sant Llorens del Munt; 

 Montserrat; plana d'Ancosa, a l'Alt Penades; Bagà y Pobla de Lillet. == Principalment a la 

 provincià de Lleyda, l'Urgell, la Segarra, Tremp y els corresponents Pirineus (Csta.); Nos- 

 tra Senyora del Fau, Massanet de Cabreny, Queralps, Coll de Bernadell; Notre Dame du 

 Coral; Rocabruna; Vall de Bach; Torruella; Bagur; Salines (Vay.). — Abril-Agost. 

 N, B. — Sens dubte és molt comú a Catalunya barrejada y confosa amb l'anterior. 



295. = F. viscida Spach. 



{del llatí viscidus, que com viscosus, ve de viscum, 

 elvesc•,per les seves fulles glanduloses y agafa- 

 disses.) 

 Sinonímia. — Cast. edrea, tomillo morisco. 

 Tronc de 1-2 dm. , llenyós a la base, de branques 

 dretes o difuses, piloso-glanduloses, per lo menys 

 a la porció florífera; fulles linear-lanceolades, de 

 vores revoltes, les inferiors oposades, acompanya- 

 des d'estipules terminades per un pèl setiforme; 

 flors en raím curt, terminal, bracteolat; pedicels 

 ordinàriament pubescent-viscosos, oberts o ascen- 

 dents, una vegada més llargs que'l calze; fulletes 

 de l'epicalze linears, y tan llargues com la meitat 

 del calze; sèpals ovats; pètals trasovats, poc més llargs que'ls sèpals; càpsula ovoide, 

 quasi tan llarga com el calze; llevors 6, brunes, triquetres, reticulades. 



213 



