PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 



Fumana. 



a vuLGARis G. ET G. — Planta tota peluda, glandulosa, estipules de la regió mitja 

 del tronc, quasi tan llargues com les fulles. 



P THYMiFOLiA G. ET G. — Planta glabrescent a la part inferior, y piloso-glandulosa 

 a la superior; estipules de la regió mitja quasi tan llargues com les respectives fulles. 



Rassa F. Barrelieri RouY ET Fouc. — Planta solament glandulosa a la porció 

 florífera; fulles estretament linears; estipules de la regió mitja alesnades y la meitat 

 més curtes per lo menys que les respectives fulles. 



Geografia. — Ermsy boscos gredosos àrits: al litoral, Vallés, Penades; Montserrat, a Ba- 

 ges. = Costa y centre de Catalunya; litoral y regió mitja fins a Sagaró; Tarragona (Vay.); 

 Pons, Solsona; Rosas (Bub.). — Abril-Juny. 



N. B.— Al Vallés, les varietats a vulgaris G. et G. y |3 thymifolia G. et G. — La F. Barrelieri Rouy et Fouc, 

 comú als boscos de Vidreras, al Baix Empordà. 



296. = F. laevipes Spach. 



{del llatí levis, llis; y pes, pedis, el peu; pels pedi- 

 cels glabres.) 

 Sinonímia — Herba del mal de pedra. 

 Tronc de i-3 dm., llenyós, ramificat desde la 

 base; branques primes, ascendents, molt íulloses, 

 erissades, glanduloses a la regió florífera; fulles 

 filiformes, sentades, totes alternes, glabres y glau- 

 cescents; les de les branques joves, molt més cur- 

 tes y densament fasciculades; estipules la meitat 

 més curtes que les fulles, mucronulades; flors de 

 un grog pàlít, 5-io, en raím clar, bracteolat, per 

 lo comú terminal; pedicels filiformes, glabres o 

 pubescents, oberts o ascendents, 2-3 vegades més 

 llargs que'l calze; fulletes de l'epicalze linears, pestanyoses, la meitat més curtes 

 que'ls sèpals, que són ovats, erissats y un poc glandulosos; pètals cuneiformes, 

 més llargs que'l calze; càpsula ovoido-globulosa, glabra,tan llarga com els sèpals, 

 o una mica més; llevors 6, negres, triquetres, reticulades. 

 a LAEVIPES RouY. — Pedlccls glabrcs (i). 



Geografia. — Boscos àrits de la regió mediterrània, no tan rara com s'ha dit; no escassa 

 als boscos de Castelldefels y de Gavà; entre Corbera y Gelida, al cim de Masgranada: S. Mi- 

 quel del Fay; Tarrassa, serra de l'Ubach, al lloc anomenat les Foradades; S. Llorens del 

 Munt, r. = Montjuich y immediacions de Barcelona; cap a Gracia (Salv.!); Torruella de 

 Montgrí, montanya de la Escala; Salou, Tarragona (Vay.); Pirineus Orientals (Rouy). — 

 Maig-Juny. 



N. B. — La planta del Vallés y del litoral correspon a la a laevipes Rouy. 



(I) Propriament eu/ampes. 



214 



