FLORA DE CATALUNYA 



Fam. 9/ - VIOLACIES dc. 



(Aquesta família pren cl nom del genre Viola , que és l'únic que conte.) 



Flors hermafrodites, irregulars; alguna vegada apètales, de color violat, blau, 

 vermellós, groc o blanc; 5 sèpals persistents y apendiculats; 5 pètals, l'inferior 

 esperonat; 5 estams connivents; anleres amb un apèndix escamós, terminal; un 

 estil, I estigma; fruit càpsula unilocular, de dehiscencia loculicida, 3-valva. Plan- 

 tes quasi sempre herbàcies, de fulles radicals alternes, simples y estipulades. 



Genre 89. -VIOLA Tourn. 



(Del llatí uiola (grec ïov), la violeta.) 



Els dos pètals superiors drets, els dos laterals oberts; estigma ganxut o dis- 

 coidal . . , 2. 



Els dos pètals superiors y els dos laterals drets, estigma infundibilíforme o 

 discoidal Ii. 



Plantes acaules, sèpals obtusos, càpsula globosa subtrígona ... 3. 

 Plantes caulescents, sèpals aguts, càpsula trígona 6. 



Estigma dilatat, discoidal; càpsula subtrígona; fulles reniformes, estipules 

 denticulades, glanduloses, pètals d'un blanc pàlit, amb venes violades, 

 planta glabra 297. V. palustris 



Estigma atenuat, ganxut; càpsula globosa 4 



Planta no estolonífera, flors inodores; fulles ovato-oblongues, estipules pes- 



tanyoses; càpsula pilosa 298. V. hirta 



Planta estolonífera, ± olorosa 5 



Rizoma gruixut, estolons radicants, llenyosos, que no floreixen fins al segon 

 any; flors molt oloroses; càpsula pubescent . . 299. V. odorata 



Rizoma prim, estolons no radicants, herbacis, que floreixen el mateix any 

 flors pocs oloroses, freqüentment blanques . . . . . 300. V. alba 



Branques floríferes que neixen a l'axila de les fulles, d'un rosetó central. 7 

 Branques floríferes que neixen del rizoma, sense rosetó lO 



Fulles totes obtuses, diminutes, ovato-cordiformes, estipules amples, ovato- 



lanceolades; planta de 2-10 cm 301. V. arenaria 



Fulles superiors acuminades 8 



Estipules fimbriato-pestanyoses, Itnear-lanceolades; flors petites, blaves; es- 

 peró gruixut, violat 302. V. silvestris. 



Estipules enteres o pestanyoses 9. 



2l5 



