FLORA DE CATALUNYA 



Violacies. 



G. 89. -Viola. 



tosa; rizoma cubert de restos de fulles antigues; tronc de 2-8 cm., dret o ascen- 

 dent; fulles ovato-cordiformes, petites, obtuses, circuides de fistons menuts y su- 

 perficials; estipules ovato-lanceolades, acuminades y llargmnent franjeades; flors 

 d'un blau violat, petites, inodores, sèpals oblongo-lanceolats, aguts; esperó cònic, 

 gruixut, obtús, 3-4 vegades més llarg gue'ls apéndices calicinals; estigma ganxut; 

 càpsula trígona, pubescent o glabra. 

 |3 GLABRATA Rouy. — Planta totalment glabra. 



Geograjia. — Boscos y pastures pedregosos de les montanyes : Montserrat, cap als De- 

 gotalls; Montseny, aprop de Sta. Fe. = Comarca de Bages, al cim de la serra de can Mas- 

 sana de Rajadell (Fonll); al Miracle (Marcet!); Vall de Benasque, Penablanca (Bub.) — Maig. 



N. B. — La planta de Montserrat, Montseny, Bages y Miracle, correspon a la |3 glabrata, Rouy. 



302. = V. silvestris Lamk . — V. Rechen» 

 bachiana Jord. — V. silvatica Fr. 



{del llatí silvaticus, de silva, el bosc; per la seva 

 estació.) 



Caulescent; troncs de i-3 dm., ascendents, an- 

 gulosos, simples o ramificats, glabres; fulles ova- 

 to-cordiformes, fistonades, primes, glabres, les 

 superiors lleugerament acumitiades, les inferiors 

 subreniformes , obtuses; estipules lanceolato-li- 

 nears, llargament franjeades; flors violades, mit- 

 janes, sense olor; sèpals lanceolats, aguts; pètals 

 laterals barbuts; esperó dret, gros, violat, 2-3 ve- 

 gades més llarg que' Is apéndices calicinals, que son 

 molt curts; estigma ganxut; càpsula trígona, glabra. 

 Var. GRANDiFLORA G. G. — Flors grans, d'un violat clar o blavenc; esperó gri- 

 senc; fulles radicals reniforme-orbiculars. 



Geografia. — Boscos, torrenteres y llocs frescals : Al Vallés, S. Llorens del Munt, Mont- 

 serrat, a Bages; Berga; Vich et alibi, fins al Pirineu. 



La var. grandiflora G. G. = V. silvatica, var. macrantha Fr. — V. riviniana Rchb., 

 barrejada amb el tipus, als meteixos llocs. — Abril-Maig. 



303. = V. Willkommii Roem. 



{dedicada a Maurici Willkomm, autor del Pro- 

 dromus Florae Hispan.) 



Caulescent, glabra; tronc de 10-20 cm., ascen- 

 dent, ramificat a la base; fulles ovato-cordiformes, 

 obtuses, fistonades; les del rosetó llargament pe- 

 ciolades, més petites, freqüentment reniformes y 

 molt obertes a la base; estipules lanceolades, o bé 

 ovato-lanceolades; les inferiors escarioses y ver- 

 melloses; les superiors herbàcies y acuminades, en- 

 teres o ±z franjeades a la base, especialment les 

 inferiors; pedúncols, els uns radicals y els altres 

 caulinar-axilars; flors grans, d'un color violat 



219 



