PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Violacies. 



Viola. 



Viola ceiiisie 



superiors acostats, drets; l'inferior penjant; esperó poc més llarg que'ls apèndices 

 calicinals; estil encorvat a la base; estigma discoidal, bilobat; càpsula ovoide, 

 obtusa, glabra. 



Geografia. — Boscos y pastures humides de les altes montanyes : comú a Núria y a Coll 

 de Pal. = La Molina, Comabella, Set Cases, Costabona, Perafeu (Vay.); Benasque sobre 

 Montgarri (Bub.). — Juny-Agost. 



308. = V. cenisia L. 



{del mont Cenis, dels Alpes; per la seva primor- 

 dial habitació.) 



Rizoma molt ramificat, d'aon surten nombrosos 

 troncs de 5-i5 cm., difuso-ascendents, nusos a la 

 base, y un bon xic fullosos a la part superior; fu- 

 lles petites, peciolades, les inferiors ovades sub- 

 orbiculars, les superiors ovato-elíptiques, 2-3 pe- 

 gades més grans que les inferiors, y acostades, 

 quasi totes enteres ; estipules inferiors linears, cur- 

 tes, les superiors espatulades, foliàcies, enteres 

 o 4: dividides; flors violades, grans; pedúncols 

 relativament curts; sèpals ovato-lanceolats; pètals 

 amples y curts; esperó prim, arquejat, cònic, y 



tajít llarg com els sèpals; estil dret; estigma infundibluiformt; càpsula un poc més 



llarga que'l calze. 

 |3 VESTITA G. G. — Planta pubescent, grisàcia; fulles apretades en espessos rose- 



tons; les superiors ovato-oblongues. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les alies montanyes : Núria, aprop de la font del 

 Segre. := Pendents pedregoses de les altures de Núria (Vay.); cap al Puigmal (Csta.); Cos- 

 tabona, la Perxa (Oliver); Coll de Núria, Prats de Molló (G. G.); Cambradases, Costabona, 

 Setcases (Bub.); Coma del Tech (Xatard); Camprodon, al cim de Rocacolom, a 2,000 m. 

 (Font y Saguéi); cioi del Monteixo (Font!, el tipus y la var.); Serranegra, aprop de Cas- 

 tanesa (Puj. J., in Hb. Gad.). — Juny-Agost. 



N. B. — Predomina la (3 pestita G. G. — V. Lapeyrousiana Rouy, subsp. de la V. cenisia L., sec. Rouy. 



309. = V. tricolor L. 



(del llatí tri, tres, y color, coloris; de tres colors; 

 pel blau, violat y groc, els tres colors dominants 

 de la seva flor.) 



Sinonímia. — Pensaments, herba de la Trinitat; 

 cast , pensamiento, trinitaria, amor perfecto; sue- 

 gras y nueras, a Sevilla; fr., fleur de la Trinité, 

 pensée; al., Stiefmütterchen; angl., heart's ease 

 y heartsease; it., pensieri. 



Anual o bienal; tronc de 5-40 cm., dret, pilós o 

 glabrescent, angulós, simple o ramificat; fulles fis- 

 tonades, les inferiors suborbiculars o bé ovades, 

 seguint les demés disminuint d'amplada y aumen- 



222 



