FLORA DE CATALUNYA 



Violacies. 



G. 89. - Viola. 



tant de longitut fins a les superiors, que son lanceolato-linears; estipules foliàcies, 

 pinnati-partides', flors de color variable, però dominanthi el blau, violat y groc 

 t)arrejats; de magnitut inconstant; sèpals lanceolats, punxaguts; pètal inferior 

 ample y escotat; esperó obtús, poc més llarg ynés curt que Is apèndices calicinals; 

 estigma infundibuliforme; càpsula subtrígona, glabra; llevors brunes, brillants; 

 planta molt polimorfa. 



Rassa V. saxatilis Schm. — Pètals quasi una vegada més llargs que'ls sèpals; 

 esperó més llarg que'ls apèndices calicinals. 



Rassa V. arvensis Mur. — Pètals tan llargs com els sèpals o una mica més. 



Rassa V. kitaibeliana R. et Sch. — Planta y flors petites; pètals generalment 

 més curts que'ls sèpals. 



Geografia. — Llocs cultivats de tot el país: la R. V. saxatilis Schm., als sembrats de 

 Montgarri, de la Vall d'Aràn (Llen. i); la V. arvensis Mur., al litoral, Vallés, Montsant, 

 Urgell, Guilleríes, Empordà et alibi; la V. kitaibeliana R. et Sch., als terrenos granítics 

 cultivats del N. de Tarrassa y també a Cabanes del Empordà (Senn.I) y al Miracle (Marc.!). 

 — Abril -Juliol. 



310. = V. cornuta L. 

 (cornutus de cornu, la banya; per la longitut y 

 forma del seu esperó.) 



Perenne; tronc de i-3 dm., ascendent, fullós 

 des de la base, glabrescent, fulles inferiors ovato- 

 orbiculars, les superiors ovades, subcordiformes o 

 atenuades a la base, fistonades, subpestanyoses, 

 estipules grans, inciso-dentades, amb el lòbul del 

 mitg ovato-oblong, més gran que'ls laterals, flors 

 blaves, grans, llargament pedunculades, sèpals 

 alesnats, 4 vegades més llargs que Is apèndices ca- 

 licinals, pètals trasovato-cuneiformes, l'inferior 

 molt més ample, esperó llarg (io-i5 mm.), recte, 

 atenuat a l'àpex, 5-6 vegades més llarg que'ls 

 apèndices del calze; estigma injundibuliforme, 

 càpsula obtusa. ^ 



Geografia. — Pastures de les altes montanyes: Valls 

 d'Eyne (Lap.) y del Tech (Gaul.); Vall d'Aràn (Isern!); 

 Portilló, Bosost (Compn.! in Hb. Cad.); boscos d'Ar- 

 ties, y a majors altituts (Csta.); port de Viella y molt 

 comuna a tota la cadena (Lap.); Luchón y port de Sa- 

 lau (Bub.); ribera de Viella y Salardú (Llen.!). — Juny- 

 Agost. 



N. B. — Bubani la cita també a la Cerdanya y al Montseny; en 

 aquest últim punt solament havem observat la V Bubani Timb. 



311. = V. sudética Willd. — Subsp. de la 



V. TRICOLOR L., sec. ROU/. — V. LUTEA Sm. 



(sudéticus, de la cordillera dels Sudetes, corres- 

 ponent al quadrilàter de Bohèmia, en la part que 

 la separa de la Prussià; lutea, del llatí lulQus, groc; pel color dominant de lesjlors.) 



223 



