PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Resedacies. 



G, 90. - Reseda. 



Fulles enteres, linears, flors blanques; càpsula deprimida, globulosa; llevors 

 llises 32t). R. glauca. 



Fulles pinnatisectes; càpsula ±: tetràgona; llevors papiloses .... 8. 



Càpsula tetràgono-cilíndrica ; pètals blancs, lobats; llevors negres, punteja- 

 des 321. R. alba. 



Càpsula tetràgono-ovoide ; pètals albo-groguencs, laciniats, llevors negres, 

 papiloses 322. R. Gayana. 



314. « R. luteola L.(i) 



(del llatí luteolüs, dimin. de luteus, groc; pel co- 

 lor de lesjlors pel groc daurat que s'estreu dels 

 troncs y pericarpis, usat en tintoreria.) 



Sinonímia. — Gualda, gabarró; casí. gualda,hier- 

 ba lanaria, cetro de Ceres. 



Bíenal, d'un vert alegre, tronc de 5-iodm., dret, 

 angulós, fistulós, glabre; fulles oblongo-lanceola- 

 des, enteres, sentades, obtuses, glabres, les radicals 

 en rosetó ondulades; flors d'un groc verdós, peti- 

 tes, en raíms espiciformes, llargs, espessos y aguts; 

 4 sèpals aplicats, desiguals, oblongs, vorejats de 

 blanc, no acrescents, 3-4 pètals, el superior cònca- 

 vo; lacinies petites, 20-25 estams, de filaments un 

 poc dilatats a la base; càpsula deprimida, acampanada d'anguls verrugosos, triden- 

 tada; dents relativament llargues y punxagudes; llevors negres, llises y llustroses. 

 Geografia. — Terres incultes, muralles yarenys de les corrents : Al Turó de Montcada; 

 cordillera superior del Vallés, cap a la Mata; r. pel pla; S. Magí, S. Puvim, S. Guim y altres 

 llocs de la Segarra; Urgell, Bellvís, Poal et passim] Montseny, Montsolí, Guilleríes; comar- 

 ca de Bages, comú al areny del riu Greixa, aprop de Hospitalet, al peu del Cadí; Queralps. 

 == Vich (Masf.); Ardevol (Puj. C.l); la Sellera, r. (Cod.); Vall d'Aràn (Compn.).— Maig-Jul. 



315. = R. erecta Lag. — R. stricta. Pers. 



[del llatí erectus dret, aixecat; per la direcció del 

 tronc; strictus, contret, estret; per la contracció 

 subapical de la càpsula.) 



Tronc de 2-5 dm. dret, pubèrul, ramificat a la 

 part superior, molt fullós; fulles llargament pecio- 

 lades, ternat i sectes, y les inferiors ±z biternatisec- 

 íes, de segments lanceolato-linears, amb petites pa- 

 piles; flors blanques, petites, en raíms molt llargs, 

 clars; pedicels filiformes, engruixits a l' àpex, recor- 

 vats a la florescencia; 6 sèpals desiguals, oblongs, 

 obtusos, no acrescents, 3 veg. més curts que' I pe- 

 dicel; pètals apenes més llargs que'l calze, multifits; 



(i) Segons observà Linneus, l'estrem penjant de l'espiga florida d'aquesta planta, segueix el curs del sol, fins 

 y tot estant núbol, apuntant a llevant al dematí, al mitjdía a mitjorn, a ponent a la tarde y al nort a la nit. 



226 



