FLORA DE CATALUNYA 



Resedacies. 



G. 90. - Reseda. 



estams nombrosos; filamentsalesnats; anteres grogues; càpsula dreta, com el pedi- 

 cel, cilindricO'Claviforme, truncada y subcontreta cap a l'apex amb 3 dents petites, 

 llavors negres, molt petites, llises. 



Geografia. — Terrenos incults, guixencs y argilosos : Montsant (Webb.); frontera d'Aragó 

 (Losc.!). — Maig-Juliol. 



316. = R. lutea. L. 



(del llatí luteus, groc; pel color de lesjlors.) 

 Sinonitnia. — Cast. pacífica, sosiega amiga. 

 Troncs de 2-6 dm., ascendents, angulosos, ra- 

 mificats, híspido-papilosos, fulles inferiors enteres 

 o tripartides, llargament atenuades en peciol, les 

 superiors jp/nníï//-y fins bipinnati-partides, onde- 

 jades y aspres al marge; flors d'un groc verdós, en 

 raím, al principi curt y espès y a la fi molt llarg y 

 clar; pedicels curts, gruixuts, ascendents; sèpals 6, 

 linears, obtusos, estesos, no decrescents; pètals 6, 

 més llargs que'l calze, trifits, amb la lacinia del 

 mitj més petita y linear; les laterals més amples y 

 un poc incurves; filaments estaminals filiformes, 

 càpsula dreta, ovoido-oblonga, amb 3 dents petites; llevors negres, llises, llustro- 

 ses; planta polimorfa. 



|3 GRACiLis G. et G. — Troncs prims, ramificats, difusos; fulles glauques, glabres; 

 lòbuls lanceolats, linears, mucronulats; raíms florifers més estrets; flors molt pe- 

 tites. 



Geografia. — Parets, llocs incults y pedregoses; general per tot el país, desde la costa fins 

 ai Pirineu. La |3 gracilis G. et G., abundant a Menàrguens, Bellvís, Poal y altres punts de 

 l'Urgell. — Maig-Sep. 



317. = R. Arragonensis Losc. et Pardo. — 

 R. Phyteuma L.,var. fragrans Tex. 

 {del llatí Arragonensis, de l'Aragó; aont la van 

 trovar Loscos y Pardo; Phyteuma, del grec tpvxev- 

 |Lia, nom d'aquesta planta, de la que també parla 

 Plini). 



Sinonímia. — Pebrots de ruc, a l'Urgell. 

 Tronc de 1-2 dm., dret o ascendent, difús, an- 

 gules, pubescent; fulles obtuses, les inferiors llar- 

 gament atenuades a la base, espatulades, enteres, 

 les caulinars, 3-partides; flors blanquinoses, d'olor 

 de viola, en raíms a la fi llargs y clars; pedicels 

 filiformes, tan llargs com el calze; sèpals 6-traso- 

 vato-oblongs, oberts y tnolt acrescents, pètals 

 6, iguals al cal^e o més petits, dividits en moltes lacinies linears; 16-20 estams de 

 filaments claviformes, de color de taronja; càpsula subcilíndrica, angulosa, sub- 

 alada, terminada per 3 dents curtes; llevors vermelloses. 



227 



