PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 1 1 . - DROSERACIES dc. 



(Del genre Drosera) 



Flors hermafrodites, regulars, blanques o rosades; terminals, solitàries o en 

 raím espiciforme, al principi escorpioide; fruit càpsula unilocular, 3-5-valva, locu- 

 licida. Herbes perennes, de llocs inundats, de fulles enteres, en rosetó. 



Fulles totes en rosetó radical, amb el llim circuit, de pèls vermells, 

 glandulosos, irritables, flors petites, en raím espiciforme, corola 

 marcescent, 3 estils bífits 92. Drosera. 



Fulles en rosetó radical y una caulinar, glabres, flors grans, solità- 

 ries, corola caduca, 4 estigmes sentats .... 93. Parnasia. 



Gen re 92. - DROSERA L. 



(Del grec &pooepó<;, cuberl de rosada; aludint als pèls glandulosos de les fulles). 



Flors petites, en rai'm terminal, al principi escorpioide; pètals espatulats, mar- 

 cescents, sense escames nectaríferes; 3 estils bífits; estigmes claviformes, enters; 

 càpsula de 3 valves, rarament 4 ó 5; fulles totes en rosetó radical, amb el llim cir- 

 cuit de pèls glandulosos, vermells, irritables. 



/ Fulles aplicades a terra, de llim orbicular, bruscament contret en peciol, 

 cama 3-4 vegades més llarga que les fulles, flors blanques, 



324. D. rotundifolia. 

 Fulles dretes, de llim trasovato-cuneiforme, insensiblement atenuades en 

 peciol; cama 1-2 vegades més llarga que les fulles, flors rosades, 

 y 325. D. longifolia. 



324. = D. rotundifolia L. 



(del llatí rotundifolius; de fulles arrodonides.) 



Sinonímia. — Herba de la gota, resplandor de la 



nit; cast., rocío del sol, hierba del rocío, hierba de 



la gota;/r., rosette, herbe de la goutte, rosée du 



soleil; angl., sundew; al., Sonnenthau; it., ros- 



: solis. 



Cama de 5- 1 5 cm., dreta, 3-4 vegades més llarga 

 que les fulles, generalment simple; fulles orbicu- 

 \ lars, bruscament contretes en peciol, aplicades a 

 terra-, flors blanques; raím multiflor; sèpals li- 

 nears, obtusos, connivents a la maturitat, més 

 curts que la corola; estigmes enters, blanquino- 

 sos, claviformes; càpsula obionga, tan llarga com 

 el calze o més; llevors fusiformes, estriades, alades pels caps. 



Geografia. — Prats inondats y turbosos de les altes valls : aprop de Sta. Fe del Mont- 

 seny, abundant. = Rocabruna; Bach de càn Pubill; aprop del coll de Malrem; N.'Sra. del 



Drosera rotundifolia. 



232 



