PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Poligalacies. 



G. 95. - Polygala. 



les ales y quasi tan ampla com elles; lòbuls laterals de l'aril iguals a la quarta 

 part de la llevor. 



Subsp. P. ROSEA DuF. — a occiDENTALis Wk. — Raím llarg y clar; bractia mitjana 

 2 vegades més llarga que'l pedicel, a la floració, y sobresurtint al botó : peraquets 

 motiu el raím termina en plomall; les bracties laterals, a lo més tan llargues com 

 el pedicel, flors grans, rosades, blaves o blanques, ales amb 3-5 nervis molt anasto- 

 mosats, lòbuls de l'aril iguals a la meitat de la llevor. 



Subsp. P. ALPESTRis RcHB. — Raím curt, espès; bractia mitjana una mica més 

 curta que'l pedicel; flors petites, blaves; ales ovades, amb els nervis poc ramificats 

 y no anastomosats; càpsula molt més ampla que les ales; lòbuls laterals de l'aril 

 iguals a la tercera part de la llevor. 



Geografia. — Boscos, prats y paratges herbosos : Montseny; S. Hilari; Guillaries; Segaiés, 

 al Bergadà; rasos de Peguera; Coll de Jou; Ribas; Nurla. = Camprodon; immediacions de 

 Olot; Sant Joan les Fonts; la Molina; Coral (Vay.); provincià de Tarragona (Webb.). — Ju- 

 liol-Agost. 



La P. ROSEA Duf,, a occidentalis Wk., comú als boscos y erms del Vallés; Sant Llorenç 

 del Munt; Montseny, desde Gualba; comarca de Bages, r.; Lleida; alt Empordà. =Aprop 

 de Berga (Csta.); al Llussanés; Olot, cap a Santa Pau; la Pinya; Besora, Vidrà et passhn 

 (Vay.). — Abril-Set. 



La P. ALPESTRis Rchb., als rasos de Peguera y Coll de Pal. = Prats elevats del Montseny 

 (Csta.); Capmany; Requesens; Salines; Platraver, Núria (Vay.); Vall de Lló (Gaut.); pastu- 

 res dels Pirineus (Rouy). — Jul. -Agost. 



333- = P» amara L. - 

 P. austríaca Crantz. 



a genuina Rouy. — 



{del llatí amarus, amarg; pel gust que té la planta). 



Perenne, de gust amarg, arrel prima; troncs de 

 8-20 cm., gruixudets; fulles inferiors trasovades, 

 grans, en rosetó; les caulinars lanceolades , més 

 petites; flors d'un blau pàlit o blanquinós, petites; 

 raíms a la fi llarguets y clars; bracties bastant per- 

 sistents y totes elles més curtes que' I pedicel ; ales 

 oblongo-trasovades, amb 3 nervis, el del mitj molt 

 més marcat y poc anastomosat a l'àpex; els late- 

 rals poc senyalats; càpsula petita, més llarga y' 

 més ampla que les ales; lòbuls laterals de l'aril ape- 

 nes tan llargs com la tercera part de la llevor. 



Geografia. — Prats humits y turbosos : boscos de castanyers de S. Llorenç dels Cerdans 

 (Compn.); Pirineu Orient. (Rouy); vall del Tech a la Presta (Gaut.); vall d'Eyne; Solana 

 d'Andorra (Bub.). — Maig-Agost. 



240 



