PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 13/ - FRANQUENIACIES Saint=Hil. 



(Pren nom de l'únic genero que conté : Frankenia.) 



Flors hermafrodites, regulars, purpurines, disposades en cimes dicotòmiques, 

 fuUoses; calze persistent, gamosèpal, tubulós, 4-5-fit; corola de 4-5 pètals llarga- 

 ment unguiculats; 4-6 estams; estil filiforme, 3-4-fit; fruit càpsula unilocular, 2-4- 

 valva; llevors nombroses, ascendents; herbes de troncs ramificats, ajeguis, de 

 fulles enteres, oposades o verticilades, sense estipules. 



Genre 96. - FRANKENIA L. 



(Dedicat per Linneus a Joan Frankenius , metge suec del sigle xvii.) (i) 



Plantes anuals, fulles trasovades, planes, pulverulentes pel revers, pètals 



escotats, més curts que'l calze 336. Fr. pulverulenta. 



i Plantes perennes, fulles linears, revoltes pel marge, pestanyoses a la base, 

 \ pètals denticulats, tan llargs com el calze . . . 337. Fr. hirsuta. 



336. ■ Fr. pulverulenta L. 



{del llatí pulverulentus, ple de pols; per la que re- 

 cubreix el tronc y fulles). 



Anual, arrel prima, tronc molt ramificat, jou/^'e- 

 rulent; ajegut y estès en cercle; fulles petites, pla- 

 nes, trasovades, truncades subescotades a l'àpex, 

 pulverulentes pel revers y breument peciolades; 

 flors petites, d'un violat pàlit. sentades, en cimes 

 dicotòmiques fulloses, calze glabrescent, prismà- 

 tico-pentagonal , d'angles obtusos; pètals ordinà- 

 riament escotats, molt més curts que'l calze. 



y CORYMBOSA Wk. — Flors densament cimoso- 

 corimboses; troncs curts y suberectes. 



Geografia. — Arenals marítims y terrenos salobrencs : 

 litoral de Barcelona; Castelldefels; Garraf; Sitges et alibi; 

 voltants de Lleida y Pla de l'Urgell. = Salines de Car- 

 dona (Bub., Llen.!); Estartit, les Medes (Vay.), 



La Y CORYMBOSA Wk., a Portlligat y a Cadaqués. — 

 Abril-Setembre. 



337. = Fr. hirsuta L. 



{del llatí hirsutus, pelut; alusió als pèls de lesju- 

 lles y cal\e). 



Perenne, rizoma gruixut, tronc subllenyós, ra- 

 mificat, ajegut; fulles linears, petites, revoltes pec 

 marge, subcarnoses, sentades, pestanyoses a la ba- 

 se; flors petites, violades, o blanquinoses, en gio- 



(1) Fou professor de Botànica a Upsala y qui primer va enumerar les plantes de Suècia, 1638. 



242 



