FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



I. -Siléne. 



Anual, pubescent, tronc de 2-3 dm., dret, ramificat desde la base, amb les bran- 

 ques generalment bifurcades, primes, fulles inferiors trasovaio-lanceolades, les 

 intermèdies lanceolades y les superiors linears, totes agudes, enteríssimes y amb 

 un gros nervi dorsal; flors rosades, per la cara superior y lívides per la inferior, 

 disposades en cimes unípares, generalment geminades, adornades de bracties her- 

 bàcies peludes, les inferiors ovato linears, y Ics superiors subsetacies, purpures- 

 cents, calze íruciifer umbilicat. trasovat, de nervis verdosos o purpurascents, anas- 

 tomosats a l'àpex; dents lanceolato-triangulars; pètals bilobats, apendiculats, d'un- 

 gla inclosa; càpsula subglobosa, tan llarga com el tecafor; llevors grosses, quasi 

 orbiculars, acanalades per l'esquena y circuides d'ales ondulades. 



Geografia. — Cap a càn Tunis, r. (Csta.); cap a Sarrià (Trem.). — Abril-Maig. 



344. » S. nocturna L. 



{del llatí nocturnus, de nit; per obrir les seves 

 Jlors desde entrada dejosc.) 



Anual, piloso-glandulosa; tronc de 2-6 dm., 

 dret, +: ramificat a la base, fulles inferiors tras- 

 ovato-espatulades, atenuades en peciol pestanyós; 

 les superiors lanceolato-linears; flors blanques, per 

 dessobre y lívides per dessota, en cimes unípares; 

 bracties linears, pestanyoses; calze fructífer, no um- 

 bilicat, cilindi'oide, de nervis anastomosats, amb 

 dents lanceolades, agudes y escarioso-pestanyoses; 

 no contret a l'àpex; pètals estrets, bilobats, apen- 

 diculats; filaments estaminals glabres; càpsula 

 oblonga; lecaíoT pubescent, 5-6 vegades més curt 



que la càpsula; llevors reniformes, escavades per les cares y acanalades y tuber- 



culoses per l'esquena. 



Geografia. — Terres arenoses àrides : comú desde el litoral fins al Pirineu. — Abril-Juny. 



345. -S. gallica L. ('> 



{del llatí Gallicus, de Fransa; sens dupte per pro- 

 cedir d'allà la planta classificada per Linneus.) 

 Sinonímia. — Cast. carmentilla. 

 Anual, piloso-glandulosa, tronc de 1-4 dm,, 

 dret o ascendent, simple o ramificat, fulles infe- 

 riors oblongo-espatulades, les superiors linears, 

 agudes; flors blanques, rosades y rarament purpu- 

 rines, en cimes escorpioides, calze fructífer ovoi- 

 de, contret a l'àpex, ?io umbilicat, blanquinós, amb 

 amples nervis verdosos, no ramificats, piloso-his- 

 pits, de dents llargues y agudes; pètals de llim pe- 

 tit, trasovat, enter escotat, apendiculats; filaments 

 estaminals, peluts a la base, tecafor tnolt curt; càp- 

 sula ovoide , llevors molt petites, reniformes, de cares escavades y esquena 

 acanalada. 



(i) Acomodantnos a una corrent tàcitament convinguda, cscribim amb minúscula els noms específics 

 pentilicis. 



353 



