PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofíiies. 



G. 98. - Siléne. 



Geografia. — Paratges arenosos cultivats o incults : Comú desde la costa a Ribas, Que- 

 ralps, les Guilleríes et passim. = Empordà (Vay.); Girona; Portvendres (Bub.). — Abr.-Mg. 



346. = S. tridentata Desf. — S. rostrata 

 Duf. 



{del llatí tris, de ler, tres, y dentatus, de dens, den- 

 tis, la dent : que té 3 dents. S'aludeix a les 3 puntes 

 dels pètals (Pet. 3-toothed, ap. Loudon's Encycl. 

 Sp. 6227) (i); rostratus, de rostrum, elbec pun- 

 ta; per la càpsula llargament acuminada.) 



Anual, pubérula-escabrosa, tronc de 1-3 dm., 

 dret o ascendent, generalment bifurcat; fulles in- 

 feriors espatulato-lanceolades, les superiors més 

 estretes, sentades, totes iguals, uninerves y pes- 

 tanyoses a la base; flors rosades, quasi sentades, 

 en cima escorpioide; calze fructífer ovoido-globós, 

 no iimbilicat, contret a l'àpex, venoso-reticidat , pe- 

 lut, amb dents alesnades, tan llargues com la tercera part de la càpsula, que es 

 globoso-acuminada; pètals apenes exserts, reunits en tubo per les ungles, apendi- 

 culats, í>/^fs, amb els lòbuls arrodonits a l'àpex; tecafor quasi nul; llevors renifor- 

 mes, grises, de cares escavades y esquena acanalada, estriades transversalment. 



Geo^ra/fa.— Als vol tants de Lleida (Gonz.l, Hb. Cad.); frontera del baix Aragó; freqüent 

 a les planures montuoses (Losc.!). — Abril-Maig. 



347. = S. cerastioídes L. — S. coarctata 

 Lag. 



{per la semblansa amb un cerastium; coarctatus, 

 estret; fent referència al cal^e molt contret a la 

 base y a l'àpex.) 



Anual, y molt afin de l'anterior, de la qual dife- 

 reix per la seva menor talla; flors més petites, 

 breument, però manifestament jt?eíf/ce/^í/es; calze 

 fructífer ovoido-claviforme, molt contret a la base, 

 ademés de serho a l'àpex, amb les dents lanceo- 

 lades, tan llargues com la quarta part de la càp- 

 sula, que es opoido-punxaguda; pètals clarament 

 exserts, d'ungles lliures, càpsula 3 vegades més 

 llarga que'l tecafor; llevors negroses. 



Geografia. — Arenals de càn Tunis; abundant al Prat de Llobregat; sota dels pins de 

 la platja, a Castelldefels, = Montjuich; S. Carlos de la Ràpita (Csta.).— Abril-Maig. 



(1) Segons W^illkomm (Icon. pi. I, 5 j) els pètals són bifits y de lòbuls rodons : petalorum limbus usque ad 

 medium bifidos, lobis oblongis apice rotundatis y aixís se representen en la làmina 36. Afegeix l'A., p. 52 : peiala 

 tridentata quae Cl. Desfontaines (1823) huic speciei attribuit, numquam vidi. 



254 



