FLORA DE CATALUNYA 



Cariofílies. 



G. 98. - Siléne. 



348. « S. acaulis L. — S. caespitosa Salisb. 



(acaulis, formació híbrida, del prefix grec a, que és 

 aquí privativa, sense, y el llatí cauVis, el tronc; per 

 tenirlo estremadameiit curt (i); caespitosa, de ces- 

 pes, cespitis, la jespa herba ínenuda y apretada; 

 per presejitarse aixís.) 



Perenne, glabra y cespitosa, rizoma gruixut, 

 d'aon surten troncs molt curts (i-5 cm.), simples, 

 afils o amb un parell de fulletes; íuUes en rosetó 

 compacte, linears, agudes, glabres, pestanyoses a 

 la base, flors freqüentrpent dioiques, solitàries, 

 vermelles, calze acampanat, purpurí, de nervis no 

 anastomosats, dents ovato- obtuses, pètals tras- 

 ovats, escotats, apendiculats, d'ungla no auricula- 



da, càpsula més llarga que'l tecafor pubescent; Uevors reniíormes, escavades per 



les cares y obtusament acanalades per la esquena. 



Geografia. — Pastures, roques y llocs humits de les altes monlanyes : comú a Puigllan- 

 sada y als torrents de Núria. = Setcases (Isernl); Costabona, altures de la Cerdanya (Vay.) 

 y Carençà (Bub.), y a tota la cordillera, inclosos la Maladetta y Port de Caldes (Csta.). — 

 Juny-Agost. 



349. = S. Borderi Jord. — S. elegans Link. 

 — S. campanulata Pers. — S. punctataBub. 



{dedicada a Bordère, de Gèdre, esplorador de les 

 altes montanyes del Pirineu central fronterisses; 

 elegans, pel port esbelt de la planta; campanulata, 

 fent referència a la forma del cal^e, y punctata, 

 al aspecte de les fulles.) 



Perenne, molt cespitosa, ri^otna gruixut, que 

 produeix rosetons estèrils y troncs florífers, de 

 6-12 cm., drets, simples, glabres a la base, y vis- 

 cosos a la part superior; fulles punctato-papilo- 

 ses, pestanyoses, les inferiors oblongo-espatula- 

 des, llargament atenuades a la base, apiculades; 

 les caulinars linear-lanceolades y poc nombroses, 

 bracties lanceolades, agudes y pestanyoses; flors rosades, solitàries, rarament 2-3 

 en cima petita; calze claviforme, umbilicat, ±zt^o^^^í pubescent, papilós, de nervis 

 anastomosats a l'àpex; dents ovades, obtuses, pètals bilobats, apendiculats, d'ungla 

 no auriculada; càpsula ovoide, tecafor híspit, quasi tan llarg com la càpsula; Ue- 

 vors brunes, lleugerament acanalades per l'esquena. 



Geografia. — Roques de la regió alta dels Pirineus; al Cadí, entre el Pendís y Paradell, 

 als 2.000 m. = Vall d'Eyne (Lap.); sobre Bielsa (Bub.); Pirineu espanyol de Aragó (Csta.). 

 — Jul. -Agost. 



(,1) En grec seria acaulos, de xovXóc;, el tronc. 



255 



