FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. q8. - Siléne. 



356. «S. Armeria L. — S. umbellata Gilib. 



(per la semblansa de la seva injlorescencia amb la 

 d'una Armeria; umbellatus; s'ha format de um- 

 bella, dimíjïutiu de umbra; aludint a la disposició 

 deies Jlors.) 



Sinonímia. — Cast., Juliana falsa y papamoscas; 

 angl., Thrift, Lobel's catchfly. 



Anual, arrel cònica; tronc de 1-4 dm., glauc, 

 glabre, un poc viscós a la part superior y als nu- 

 sos, simple o ramificat; fulles inferiors espatula- 

 des, les superiors ovato-lanceolades, agudes, cor- 

 diformes,amplexicaules•, flors ^'erme//es, curtament 

 pedicelades, nombroses, en fascicols o cimes co- 

 rimbiformes, bracties linears, colorades; calze 

 fructífer tubuloso-claviforme, umbilical, no contret a l'àpex, glabre, vermellós, 

 de nervis anastomosaís y dents ovato-rodones, blanques pel marge, pètals escotats, 

 apendiculats, d'ungla inclosa, no auriculada; càpsula oblonga, tecafor glabre, tot 

 lo més tan llarg com la càpsula; llevors negres, planes per les cares y superficial- 

 ment canaliculades per l'esquena. 



Geografia. — Cultivada y espontània en alguns jardins (Csta.); Prats de Molló, Mont- 

 louis (Lap.); Pirineu català, Vall del Segre (Bub.). — Abril. 



357. ' S. rupestris L. 



(s'ha format del llatí Tupes, la roca; perla seva 

 estació.) 



Perenne, rizoma prim, que produeix troncs de 



1-3 dm., filiformes, glabres, glaucescents, drets o 



ascendents, simples o ramificats; fulles inferiors 



oblongo-espatulades, les superiors oblongo-lanceo- 



lades, agudes, sentades; flors blanques o rosades, 



petites, llargament pedicelades, en cimes bipares, 



amples y clares; bracties foliàcies, ovato-lanceo- 



lato-acuminades; calze fructífer curi,obcònic, sub- 



umbilicat, no contret a l'àpex, de nervis no anas- 



iomosats; dents ovades, obtuses; pètals escotats, 



apendiculats, d'ungla auriculada; càpsula ovoide, 



tecafor glabre, 5 vegades més curt que la càpsula; llevors negres, reniformes, molt 



petites, de cares lleugerament escavades y esquena superficialment acanalada, es- 



triades. 



T MAJOR Rouy. — Planta més robusta, fulles més grans y panotxa més ampla. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les altes montanyes : Parets del Santuari de Núria; 

 collet de Tosas. = De Setcases a Camprodon (Carbó!); Motlló, Rocabruna (Vay.); Vall d'A- 

 ràn, Bosost i^Compn.l in Hb. Cad.); Port de Salau, Montgarri (Bub,); abundant a tota la 

 vall (Llen.i). — Juny-Agost. 



La Y MAJOP Rouy, a la Vall d'Aràn. 



aSo 



