FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 98. - Siléne. 



Sileoe nutans. 



360. = S. nutans L. 



{del llatí nutare, inclinarse; pel tronc florí fer cap- 

 baix.) 



Perenne, rizoma subllenyós, tronc de 2-5 dm., 

 pubescent a la part inferior y viscós a la superior, 

 fistulós, simple o ramificat, capbaix; fulles radi- 

 cals oblongo-espatulades, mucronades, atenuades 

 en peciol pestanyes, les caulinars lanceolades o 

 linears, agudes; flors blanques o rosades, penjants, 

 CLirtament pedicelades, en cimes irregulars apa- 

 notxades, bracties petites, lanceolades, pestanyo- 

 ses, calze clavifonne, truncat a la base, contret a 

 l'àpex, de nervis pubescent-glandulosos, anasto- 

 mosats a l'estremitat superior; dents lanceolades 

 agudes, pètals í»/;?ar/í7s, apendiculats, d'ungla mc/osí2, o apenes exserta; càpsula 

 ovoide, petita; tecafor pubescent, 3-4 vegades més curt que la càpsula; llevors ne- 

 gres, tuberculoses, jp/anes jper les cares y acanalades per l'esquena. 



Geografia. — Boscos, roques y torrenteres : Comú des de la costa al Pirineu. — Maig- 

 Juliol. 



361. »S. Otites Sm. — Cucubalus Otites L. 



{del grec oòc,, wtóc;, la orella; per la forma del 

 cal^e, acampanat, fès per la cteixensa de la càp- 

 sula, i). 



Perenne, rizoma gruixut, llenyós; tronc de 2-6 

 dm., dret, fistulós, pubescent a la base y viscós a la 

 part superior, simple o poc ramificat; fulles infe- 

 riors, agrupades en rosetó, oblongo-espatulades, 

 pubérules, apiculades, atenuades en llarg peciol, 

 les caulinars agudes y separades; flors virido-gro- 

 guenques, petites, dioiques o políga?nes, dretes, 

 breument pedicelades, en fascículs axilars. for- 

 mant una panotxa llarga y espiciforme; bracties 

 escarioses, petites, trabades, ovato-alesnades; calze 

 fructífer curt, acampanat, sub-umbilicat , no contret a l'àpex; nervis no anastomo- 

 sats, dents rodones, curtes; pètals linear-oblongs, enters, no apendiculats; càpsula 

 ovoide, exserta; tecafor quasi nul, llevors subreniformes, vermelloses, de cares 

 planes, estriades, acanalades y subalades per l'esquena. 



Geografia. — Terrenos margosos y àrits : Lleida, al ras de Gardeny; Serra de Canyelles, 

 Verdú y altres llocs de l'Urgell ; comarca de Bages. = De Manresa a Cardona (Csta.); Àger, 

 la Cerdanya, Balaguer; Vall d'Aràn, cap a Escunyau (Compn.!); Ur de la Cerdanya (Gaut.); 



(I) Probablement oíiíes està per otitis, com odontites (Euphrasia Odontites L.) es la odontiiis (ò&ovtïtk;) 

 de Plini, anàlec a sideritis (otbT^pmc;) del propi autor. Cert és que tenim petasites (7reTaoÍTT)<;) de Dioscórides, 

 y pAragmtíes, etc; però abona la nostra opinió el genitiu otitidis usat ea les descripcions clàssiques, que no 

 podria venir sinó de otitis. 



»6i 



