PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 98. - Siléne, 



la Segarra; Manresa, Navarcles; Tarruella (Font); Biella (Lap.); abundant a Cipriana de 

 l'Aragó (Losc. y Pardo). — Maig-Juliol. 



362. = S. Senneni Pau. 



{dedicada a Fr. Sennen, autor d'importants tre- 

 balls sobre la flora catalana.) 



Perenne, rizoma llenyós, napiforme , molt 

 llarg, gruixut (fins a 2 cm. de diàmetre); tronc de 

 3-6 dm., dret o ascendent, subllenyós, amb nusos 

 pròxims y abultats, ramificat a la base, pubescent 

 y fullós a la part inferior, glabrescent a l'àpex; 

 fulles atenuades pels dos caps, pubérulo-escabro- 

 ses, agudes y serrulato-pestanyoses, les inferiors 

 lanceolades molt més llargues que'ls entrenusos; 

 les superiors linears; flors rosades, breument pe- 

 dicelades, en cimes bípares, apanotxades; bracties 

 ovato-lanceolades, escarioses y pestanyoses, calze 

 florifer, tubulós, glabre, blanquinós, amb nervis bruneo-verdosos, anastomosals 

 a l'àpex, el fructifer claviforme, umbilical, contret a l'àpex; dents lanceolades, 

 pestanyoses; ungles dels pètals exsertes-, càpsula ovoide, tecafor pubescent, un poc 

 més curt queia càpsula; llevors rotundo-reniformes, fosques, tuberculoses, de cara 

 y esquena quasi planes. 



Geografia. — Prats del Far, aprop de Figueras y Foriianell (Senn.!). — Ag.-Set. 



363. = S. itàlica Pers. 



[per abundar a Itàlia y a tota la part sud orien- 

 tal d'Europa.) 



Vivaç, rizoma no estolonijer, llenyós, que pro- 

 dueix molts troncs foliosos y estèrils formant xes- 

 pa, y troncs florifers de 2-6 dm., plens, pubes- 

 cents a la part inferior y viscosos a la superior; 

 drets o ascendents, rígits; fulles inferiors oblongues 

 o espatulato-lanceolades, atenuades en peciol llarg, 

 estret y pestanyós; les superiors linear-lanceola- 

 des; flors blanques o rosades; curtament pedicela- 

 des, en cima apanotxada pauciflora; bracties her- 

 bàcies, linears; pedicels molt curts; calze florifer 

 oblong y el fructifer claviforme, sub-umbilicat, 

 contret al' àpex; nervis anastomosals, dents ovades, obtuses, blanques pel marge; 

 pètals bijits. no apendiculats, però bigibosos a la garganta, d'ungla inclosa auricu- 

 lada y pestanyosa a la part mitja; càpsula ovoido-oblonga, punxaguda, tan més 

 llarga que el tecafor; llevors xagrinades, planes per les cares y per l'esquena. 



Geografia. — Costes y montanyes àrides ; Cartoixa de Scala-Dei al Montsant; collet de 

 Sta. Barba aprop d'Horta, al SO. de la provincià de Tarragona (Csta.); sobre Prats de Molló 

 (Vay.); aprop de Barcelona (Kunt! ex Wk.); Pirineu Oriental (Rouy). Maig-Setembre. 



363 



