PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 99. - MELANDRYUM Roehl. 



(Nom greco-llatí que designava la tunyina salada; modernament aplicat a un grupo de 

 plantes de flors més o menys rosades, que té per tipus ei M. silvestre, les compagnons rouges 

 dels francesos.) 



Plantes dioigues, de flors +; rosades; calze 5-dentat, quan fructífer inflat; pètals 

 bifits, apendiculats a la garganta, 10 estams, 5 estils, càpsula unilocular, de dehis- 

 cencia septicida, mitjansant 10 dents, a la fi revoltes; Uevors reniformes, tuber- 

 culoses; herbes perennes, de talla bastant elevada. 



Flors bastant blanques, oloroses, de antesis vespertina, càpsula gran, Uevors 

 blanques, còncaves per l'esquena, plantes glanduloses. 



365. M. macrocarpum. 



Flors rosades inodores, de antesis diürna, càpsula petita, Uevors negres, pla- 

 nes per l'esquena, planta pilosa 366. M. silvestre. 



365. = M. macrocarpum Wk. — Lychnis 

 macrocarpa Boiss. & Reut. — Lychnis di- 

 oica, aut. hisp. (non L.). 



(del grec ^ay.póc„ grati; y xap^ó<;, fruit; per la càp- 

 sula grossa.) 



Sinonímia. — Cast. albahaca montesina o turca. 



Tronc de b-12 dm., dret, robust, fistulós, rami- 

 ficat, pubescent a la part inferior y glandulós a la 

 superior; fulles ovato-lanceolades o lanceolades, 

 agudes, pubescents, pestanyoses, les inferiors 

 grans, atenuades en peciol; flors grans, lleugera- 

 ment rosades o blanques, oloroses, de antesis ves- 

 pertina, en cimes bípares, amb els peduncols 

 alars llargs, bracties foliacies lanceolades, agu- 

 des y pestanyoses; calze tubulòs, el fructífer ovoi- 

 do-subglobós, dents lanceolades, agudes, pètals de* 

 llim trasovato-cuneiforme, ungla auriculada, ex- 

 serta, càpsula sentada, grossa, ovoide; Uevors 

 blanques, anguloses, còncaves per l'esquena, cu- 

 bertes de tubèrcols obtusos. 



Geograjía. — Torrenteres y paratges herbosos d'una 

 gran part del país : Al Vallés, Ubach, S. Llorenç del 

 Munt et passim, fins al Cadí y Castellar d'en Huch, Ri- 

 bas, Queralps; Guilleríes, Cadaqués. =Castelló, Torrue- 

 lla de Montgrí (Vay.). — Maig-Agost. 



366.- M. silvestre Rcehl. — Lychnis diür- 

 na Sibth. — L. dioica, var. rubra, Weigel. 



[del llatí silvestrís, cosa del bosc, per la seva es- 

 tació.) — Sinonímia. — Cast. doble campeón; borbonesa. 

 Tronc de 3-8 dm., dret, fistulós, ramificat, pelut, no glandulós, fulles pubescents, 



264 



