FLORA DE CATALUNYA 



Gen re 102. - AGROSTEMMA L. 



(Del grec à-^pàc,, à^poC, el camp; y mé^\i,a, atot;, la corona; això és, corona del camp, per 

 la bellesa de les seves flors.) 



Flors violades, grans, solitàries, terminals, llargament pedunculades, calze 

 ovoide, contret a l'àpex, no umbilicat, globulós a la maturitat, amb 10 nervis pro- 

 minents, erissats, fondament 5-fits, divisions linears-foliàcies, molt més llargues 

 que'l tubu y la corola, pètals trasovats, enters o escotats, no apendiculats, d'ungla 

 alada, 10 estams, 5 estils pubescents, càpsula ovoide, grossa, sentada, unilocular, 

 septicida, de 5 dents alternisèpals, llevors negres, grosses, anguloso-reniformes, 

 cubertes de tubèrculs cònics; herba anual, piloso-sedosa, tronc de 3-io dm., ro- 

 bust, fistulós, dret, bifurcat a la part superior, fulles llargues, lanceolato-linears, 

 agudes, sentades. 



370. = A. Githago L. — Lychnis Githago 

 Scop. — L. ségetum Lamk. 



(gith era el nom de les llevors negres y aromàti- 

 ques de la Nigella, a les quals se semblen molt les 

 d'aquesta espècie, d'ús culinari entre els romans. 

 Ségetum, de seges, ségetis; dels sembrats, per la 

 seva ordinària estació.) (i) 



Sinonímia. — Niella, clavell del blat, clavell d'ase; 

 cast., candelaria, neguilla común, hierba gineta o 

 de git, neguillón, negrilla; fr., nielle, rose des 

 blés; it., gittaione, rosciola; al., schwarzküm- 

 mel; angl., cockle, corn pink. 



Geografia. — Gomuníssima als sembrats, des de'l 

 litoral fins al Pirineu. — Maig-Juny. 



(i) Gith : s'ha aplicat a tres plantes ben distintes : la NigeUa arvensis; la nostra, de que parlem, y el Lolium 

 temuleníum, el j ull, totes elles dels sembrats, y de propietats tòxiques. 



269 



