FLORA DE CATALUNYA 



Genre 104. - SAPONARIA L. 



(Formada aquesta paraula del llatí sapo, saponis, el sabó; tenint en compte que el suc de 

 la planta fa escuma com el sabó.) 



Flors rosades, en fascículs o glomeruls terminals, calze cilíndric, umbilical, re- 

 corregut per 1 5-20 nervis no anastomosats, 5 pètals llargament unguiculats, d'un- 

 gla alada, apendiculats, 10 estams, 2 estils; càpsula i-locular, dehiscent per 

 4 dents curtes; llevors reniformes, tuberculoses, de llombrígol lateral, de cares y 

 esquena convexes : herbes perennes. 



Flors subsessils, en glomerul terminal, rizoma llenyós, fulles consistents. 2. 

 ^ ^ Flors breument pediculades, en fasciculs terminals, rizoma no llenyós, fu- 

 lles membranoses 3. 



V 



Flors d'un groc pàlit, pètals linears, escotats, quasi sense escames, fulles ra- 

 dicals espatulades, obtuses, 3-nerves, plantes no cespitoses de 2-5 dm., 



372. S. bellidifolia. 

 Flors d'un rosa viu, pètals trasovats, enters, amb escames alesnades, fulles 



radicals linears subagudes, i-nerves, plantes cespitoses, de 5-i5 cm., 



373. S. caespitosa. 



Calze glabre pubescent, amb dents curtes y acuminades, tronc robust, 

 dret, fulles grans, 3-nerves, ovato-oblongues , . 374. S. officinalis. 



Calze piloso-glandulós, amb dents llargues y obtuses, tronc feble, ajegut 

 o ascendent, fulles petites, i-nerves, elíptiques . . 375. S. ocymoídes. 



372. = S. bellidifolia Sm. 



{del llatí bellis, idis, la margaridoya, y folium, 

 fulla, per la semblansa de les fulles.) 



No cespitosa, rizoma llenyós, troncs de 2-5 dm., 

 drets, rígits, glabres, paucifolis; fulles radicals en 

 rosetó, llargament peciolades, consistents, espatu- 

 lades, obtuses, 3-nerves; flors d'un groc pàlit, en 

 glomerul terminal, calze subcilíndric, un poc pe- 

 lut, dents triangulars, agudes, pestanyoses, pètals 

 linears, escotats o festonats, amb escames molt pe- 

 tites, càpsula oblonga, carpófor curt, llevors reni- 

 formes, tuberculoses. 



Geografia. — Citada com a rara per Lap. al Pir. cen- 

 tral, posada en dupte per G. et G., ha sigut trovada per Llen. a la Ribera de Ruda, de la 



271 



