PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 104. - Saponaria. 



Vall d'Aràn, el 20 de Juliol de 191 1, y quasi al mateix temps per Coste aprop de Gavernie 

 (Sen.); SalardúíSoulié!) 1913. 



373. = S. cespitosa DC. — S. élegans Lap. 



{del llatí cespes, cespitis, la jespa, l'herba que 

 s'arrenca amb la gleba; per presentarse en male- 

 tes; élegans jper la seva delicadesa.) 



Cespitosa, rizoma llenyós, d'aont provenen 

 branques curtes, estèrils, terminades en rosetó, y 

 troncs florífers de 5-i5 cm., drets, simples, gla- 

 brescents, amb i-3 parells de fulles; fulles corià- 

 cies, linears, i-nerves, carenades, subagudes, la 

 major part en rosetó; flors subsessils, en glomérul 

 terminal; calze cilíndric-oblong, jtje/wí, purpuras- 

 cent; dents lanceolades, agudes, pètals trasovats, 

 enters, escames de la garganta alesnades, íilaments 

 estaminals blanquinosos, anteres oblongues, càp- 

 sula oblonga, tecafor molt curt, llevors amb petitíssims tubèrculs. 



Geografia. — Roques y llocs pedregosos dels alts Pirineus : abundant a Penablanca(Zett., 

 Bub.); al peu de la Maladetta y Renclusa, r. (Zeit., Csta., Pau); Port de Laera (Campol); 

 Vall de Benasque (Bub.); abundant a la vessant meridional del Port de Benasque (Lap.). — 

 Juliol-Agost. 



374. = S. ofíicinalis L. 



{per haverse usat l'arrel contra la ictericia fel 

 sobreixit.) 



Sinonímia. — Herba sabonera, sabó de gitano; 

 cast. jabonera, saponaria, hierba lanaria o de ba- 

 taneros;/r. saponaire, herbe au foulon; ítal. sa- 

 ponaria; al. Seiíenkraut, waschkraut; angl. soap- 

 wort. 



No cespitosa, glabrescent, rizoma estolonifer, 

 troncs de 3-5 dm., drets, robustos, flstulosos, sim- 

 ples o ramificats a l'àpex; fulles grans, S-nerves, 

 ovato-lanceolades, agudes, les inferiors atenuades 

 en peciol, flors breument pedicelades, grans, en 

 fasciculs terminals formant panotxa; bracties lan- 

 ceolades, acuminades, calze cilíndric, llarg, yquan fructífer, inflat; umbilicat, gla- 

 bre o pubescent, amb dents curtes y acuminades; pètals trasovats, enters o esco- 

 tats, amb escames linears; càpsula oblonga, tecafor gruixut y curt, molt més curt 

 que la càpsula; llevors negres, xagrinades. 



Geografia. — Llocs herbosos, frescals; marges y torrenteres; desde la costa fins al Pi- 

 rineu, no tant rara com s'ha dit, al litoral, puig abunda a Caldelas. = Seu d'Urgell (Bub.); 

 comú a les valls inferiors del Pirineu Central (Zett.). — Maig-Setembre. 



272 



