FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. io8. - Dianthus. 



linear-lanceolades, obtuses, peludes, tan llargues com els entrenusos; veina tan 

 llarga com ampla; flors d'un vermell fosc, tacades de blanc, en glomérul terminal 

 involucrat; bracties involucrals herbàcies, dretes, linears, tan llargues com les 

 flors, les caliculars més llargues que'l cal^e, lanceolades, peludes, atenuades en llar- 

 ga aresta, calze pelut, cilíndric, atenuat; dents alesnades y pestanyoses, pètals 

 oblongs, no contigus, peluts a la garganta, irregularment dentats; càpsula cilíndri- 

 ca, llevors ovades, tuberculoses. 



Geograjía. — Terrenos granítics, pissarrosos y volcànics : Palautordera, Gualba y altres 

 llocs del Montseny; Guilleríes, S. Hilari, Ribas y Queralps. = Olot, Campmany, Canta- 

 llops, Camprodon (Vay.). — Juny-Agost. 



Dianthus barbatus 



385 = D. barbatus L. 



{de barba, la barba; segurament per les llargues 

 arestes de les bracties involucrals y caliculars que 

 formen com una barba molt perceptible avans de 

 l'antesis.) 



Sinoniynia. — Clavells de pom; cast., minutisa, 

 ciento en rama, claveles barbados;/r., oeillet de 

 poète, bouquet parfait, jalousie, oeillet barbet; al., 

 Bartnelke; angl., sweet William; it., violina a 

 mazzetti o di Spagna. 



Perenne, troncs de 3-5 dm., ascendents, rodons, 

 llisos, glabres, simples o ramificats; fulles ovato- 

 lanceolades, brewnent peciolades, les caulinars sol- 

 dades a una veina tan llarga com ampla, flors ver- 

 melles, tacades de blanc, en gloméruls involucrats que formen un ample pseudo- 

 capítol ; involucre herbaci, bracties esteriors, molt obertes o reflexes, les caulinars 

 ovades, glabres, contretes en llarga aresta que iguala al calze o be'l sobrepassa; 

 calze cilíndric, virido-purpurescent, glabre, dents lanceolades, escarioso-pestanyo- 

 ses, pètals cuneiformes, contigus, dentats, glabres, càpsula oblongo -fusiforme, 

 llevors ovades, negres, xagrinades. 



Geografia. — Prats y boscos de les regions altes : fre- 

 qüentment cultivat. == Pirin. Centr,, Arties, et alibi de 

 la Vall d' Aran (Csta.); provincià de Lleyda (Gonz.i) 

 regió subalpina, remontantse a la alpina inferior y bai- 

 xant fins a Luchon (Zett., Bub,); Viella (Llen.I); Solana 

 d'Andorra (Bub.); prats montuosos elevats dels Pirineus 

 (Rouy, Costa). — Juliol-Agost. 



386. « D. MonspessulaiHis L. 



{de Mompeller, per la seva suposada localitat 

 clàssica.) (i) 



Sinonímia. — Clavells de pastor; cast; clavelli- 

 nas deshiladas. 



Perenne, rizoma dividit en branques primes, 

 radicants, que originen troncs estèrils y altres flo- 

 rífers, de 2-5 dm., ascendents, rodons, simples o 



Dianthus monspessulanus. 



(i) Segons Bubani y altres, no's trova a Mompeller ni a la regió de l'olipera. 



283 



