PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G, io8.- Diantlius 



pidades, pètals dentals, no contigus, trasovats, un poc peluts a la garganta, càpsula 

 cilíndrica, llevors suborbiculars, petites, xagrinades. 



Geografia. — Pastures seques de les altes montanyes : Surroca d'Angasa (Vay.); cingles 

 de Coms y Port de Benasque (Lap.); Costabona; Campnegre; Vall de Eyne (Gaut.). — Ju- 

 liol-Agost. 



390. = D. deltoídes L. 



(greco- //a// deltoideus, en f orina de delta, A, 

 triangular; aludint a la forma de la taca pur- 

 purina del pètals.) (i) 



Perenne, un poc cespitós, troncs de i-3 dm., as- 

 cendents, rodons, pubescents, ordinàriament ra- 

 mificats a la part superior; fulles blanes, linears, 

 planes, obtuses, 3-nerves, amb els nervis laterals 

 dèbils y separats, les caulinars molt més curtes 

 que 'Is entrenusos, les superiors agudes, veines 

 molt curtes; flors vermelles, amb un cèrcol pur- 

 purí, petites, solitàries, llargament pedunculades, 

 en cima bípara, 4^ regular, calícul més curt que la 

 meitat del tubu del cal^e; bracties ovato-acumina- 

 des, estriades per l'esquena y amplament escarioses al marge; calze cilíndric, prim, 

 pubescent, estriat per tota la seva longitut, de dents alesnades, no escarioses al 

 marge, freqüentment purpuri; pètals dentats, oblongs, no contigus, curts, pilosos 

 a la garganta, amb una taca purpurina triangular a. la base; càpsula cilíndrica, 

 llevors ovades, petites, xagrinades. 



Geografia. — Prats y boscos de la regió pirenenca: comú a Núria, Puigcerdà y altres 

 llocs fronterissos. = Salines; altures de Camprodon, Núria y la Cerdanya (Vay.); no escàs 

 als voltants de Luchon, Arliga de Lin, Port de la Picada (Zett.); Portilló; Bielsa (Bub.); 

 Viella(Llen.!). — Jul.-Set. 



391. = D. pungens Gr. et G. — D. serratus 

 Lap. — D. subulatus Timb. 

 {del llatí pungens, de pungere, punxar; subulatus, 

 format de subula. alesna; per les fulles rigido- 

 subpunxentes y alesnades; serratus, de serra; per 

 les dents dels pètals.) 



Vivaç, cespitós, rizoma gros, llenyós, que pro- 

 dueix branques estèrils fulloses, y altres floríferes 

 de 1-4 dm., primes, glabres y glauques; fulles rí- 

 gides, atenuades des de la base en punta alesnada 

 subpunxenta; flors rosades, llargament peduncu- 

 lades, solitàries o 1-4 al estrem del tronc; calícul 

 de 4 bracties :jz obertes, quasi iguals, herbàcies, 

 estriades per tota la seva amplada, terminades en 

 mugró cartilaginós, agudíssim, qu'arriva a la meitat del tubu del calze; calze cònic, 



Dianthus pungens 



(i) beXTOEiÒcb: 



28Ó 



