FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 113. - Alsine. 



409. ■ A. laricifolia Crantz. — A. striata Gr. 



{fulles del larix, làricis, una espècie de pi, alerce 

 en cast.; striatus, de stria, ratlla; pels nervis dels 

 sèpals.) 



Perenne, rizoma llenyós, amb moltes branques 

 estèrils, cespitoses y troncs florífers de 1-2 dm., 

 ascendents, simples, pubfescent-glandulosos; fu- 

 lles linear-alesnades, rígides, obtusiüscules, i-3 

 nerves quan són seques, denticulato-pestanyoses, 

 les caulinars erecto-aplicades, 3-5 vegades més 

 curtes que'ls entrenusos; flors blanques, 1-7 en ci- 

 mes terminals irregulars; pedicels filiformes, pu- 

 bescent-glandulosos, més llargs que'l calze; sèpals 

 oblongs, obtusos, escariosos al marge, amb 3 ner- 

 vis ben marcats fins a l'àpex; pètals cuneiformes, el doble llargs que'l cal^e, fila- 

 ments estaminals un poc dilatats a la base; càpsula igual al calze; llevors renifor- 

 mes, xagrinades. 



Geografia. — Pastures, roques y boscos de les altes montanyes : Turó de l'home y Agu- 

 des del Montseny, desde aon baixa fins a S. Marsal. = Roques del Montserrat (Salv.!); rasos 

 de Peguera y cap al Pirineu (Csta,); vessant francesa de Núria; Valls d'Eyne y de Lio(Compy.), 

 Vall de Caroi, Carençà, sobre Setcases (Bub.). — Juiiol-Agost. 



410. = A. tenuifolia Crantz. 



(paraula que s'ha format del llatí tenuis, prim y 

 agut; per les seves fulles.) 



Anual, arrel cònica, i-multicaule; troncs sim- 

 ples o ramificats, de 5-20 cm., glabres o pubescent- 

 glandulosos, ascendents o difusos, fulles linear- 

 alesnades, agudes, i-3-nerves, quan són seques, y 

 fins 5-nerves a la base, les caulinars inferiors tan 

 o més llargues que'ls entrenusos; flors blanques, 

 en amples cimes bípares; pedicels capilars, 2-3 ve- 

 gades més llargs que'l calze; sèpals lanceolato- 

 alesnats, 3 -nerves, escariosos al marge; pètals 

 oblongs, més curts que'l calze, y a vegades nuls; 

 càpsula oblongo-cónica, de longitut variable; lle- 

 vors xagrinades, canaliculades per l'esquena; planta molt polimorfa. 



Rassa A. conferta Jord. — Flors en cimes denses, fasciculades; pedicels més 

 curts que'l calze, fora el de la flor alar o terminal, que és més llarg; pètals molt 

 curts, 3-4 estams; càpsula oblonga, tan llarga com els sèpals. 



|3 DUNENSis Rouy. — Planta de 2-5 cm., violada, dreta, ramificada desde la base, 

 pauciflora; sèpals y àpex dels pedicels, glandulosos. 



Geografia. — Camps arenosos y arenys de rius y torrents, desd'el litoral fins al Pirineu, 

 estenentse a les provincies de Lleyda y Girona. La p dunensis Rouy, a la platja de Castelló 

 d'Empuries(LIen.I). 



299 



