PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. G. 114. -Moehringia. 



418. = M. polygonoídes Mert. et Koch. 



{derivació grega que significa : semblança de un 

 Polygonum.) 



Perenne, troncs de 5-i5 cm., prims, ajeguts, 

 fluixament cespitosos; fulles linears, curtes, obtu- 

 siúscules, sense nervis {i-3 nervis a la planta seca); 

 ÜOTspentàmeres, en cimes pauciflores (i-3 flors); 

 pedicels filiformes, 1-2 vegades més llargs que'l 

 calze; sèpals ovato-lanceolats, obtusos, i-nerves, 

 però 3-nerves quan secs, amplament escariosos al 

 marge; pètals obtusos, jcoc més llargs que' Is sèpals, 

 10 estams; càpsula 4-valva; llevors puntejades; 

 ca.rúncu\a. petita, arrugada, ficada a l'escotadura. 



Geografia. — Pastures rocoses de les altes montanyes : a l'estrem de la Vall de Carençà; 

 altures de Costabona (Compy.); Prats de Molló (Herb. Gay. sec. Gr. et G.). — Juliol-Agost. 



419. = M. muscosa L. 



{del llatí muscosus, de museus, la molça; signifi- 

 cant aquí la semblança.) 



Herba prima (i) 



Perenne, troncs de i-3 dm., nombrosos, filifor- 

 mes, a la fi radicants, glabres, fulles estretament 

 linears, llargues, agudes, amb i nervi quasi imper- 

 ceptible; flors tetràmeres (a vegades alguna pen- 

 tàmera) en cimes pauciflores, terminals; pedicels 

 filiformes, molt més llargs que les bracties y que'l 

 calze; sèpals lanceolats, acuminats, i-nerves, am- 

 plament escariosos; pètals més llargs que'l calze; 

 8 estams; càpsula 4-valva; llevors llises, brillants, 

 amb la carúncula. petita, ficada a l'escotadura. 

 Var. catalaunica Sen. et Pau. — Troncs capilars; fulles el ;doble llargues, ci- 

 mes i-3-flores; pedicels 8-10 vegades més llargs que'l calze. 



Geografia. — Roques y llocs humits de les montanyes : comú a Montserrat, a l'Ubach, 

 S. Llorenç del Munt, Montseny y Guilleríes; bosc de Sagalés, al Bergadà; Ribas, Núria, 

 Olot et passim.= Montanysi del Mont; Bassegoda (Vay.); Prats de Molló, Camprodon; Cadí; 

 Organyà (Bub.). La var. catalaunica Sen. et Pau, a les montanyes de Torelló y Es- 

 quirol, entre 400 y 1.200 m. (Senn.!). — Maig-Agost. 



(I) Igual denominació s'aplica a la Polygala calcdrea, a la Silene Saxifraga, Herniarias, etc. 



304 



