PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofjlies. 



G. 1 15. - Arenaria. 



10 



II 



Fulles alesnades, híspides; sèpals acuminats, 3-5-nerves; llevors amb tubèr- 



culs llargs 428. A. híspida. 



Fulles ovades, lanceolades o suborbiculars lO. 



Sèpals sense nervis; pedúncols biflors; pètals tan llargs com el calze o nuls; 

 llevors rugoses, plegades 429. A. biflóra. 



Sèpals amb i ó 3-5 nervis; pètals més llargs que'l calze; llevors tubercu- 

 loses II. 



Fulles lanceolades, i-nerves; flors grans; sèpals i-nerves; pètals 1-2 vegades 

 més llargs que'l calze 430. A. montana. 



Fulles ovades, 3-6-nerves, pestanyoses; flors petites; sèpals 3-5-nerves; pètals 

 poc més llargs que'l calze 431. A. ciliata. 



420. = A. purpurascens Ram. 



{del llatí purpurascere, pendre el color de la por- 

 pra; pel color dels pètals.) 



Perenne, rizoma llenyós, que produeix moltes 

 branques, les unes estèrils, terminades en rosetó, 

 y les altres floríferes, de 4-10 cm., totes ajegudes y 

 escamoses a la part inferior, fulloses y pubescents 

 a la superior; fulles eliptico-lanceolades, agudes, 

 glabres, i-nerves, breument trabades, les caulinars 

 superiors distants; flors grans, albo-rosades, soli- 

 tàries o en cimes pauciflores; pedicels pubescents, 

 iguals al calze; bracties de marge escariós; sèpals 

 lanceolats, aguts, 3-5-nerves, glabres, escariosos 

 pel marge; pètals trasovats, el doble llargs que'l 



cal^e; càpsula cilíndrica, dreta, lluenta, moltexserta, dehiscent per 6 dents; llevors 



compresso-globuloses, fosques. 



Geografia. — Roques de la regió alpina : general a la part elevada dels Pirineus centrals, 



fins a les neus de la Maladetta (Csta.); port de Tredòs 

 (Lap.); de Pallars, Forqueta; Penablanca, vall de Be- 

 nasque (Bub.); abundant a Castanesa y Bassibé (Bub., 

 Losc); port de la Picada (Zett.); de Benasque (Llen.i); 

 Pirineus orientals (Csta.); valls d'Eyne y de Lló(Compy. 

 Gr. et G.); fissures de les roques, desde la vall d'Eyne al 

 pic de Anie (Rouy). — Juliol-Agost. 



421. = A. serpyllifolia L. 



(del greco-llatí serpyllum, el sèrpol; per la sem- 

 blança de les fulles.) 



Anual, arrel cònica, prima; troncs nombrosos, 

 de 5-25 cm., ascendents, ramifícats, pubescents; 

 fulles ovades, acuminades, sentades, i-nerves, pes- 

 tanyoses; flors blanques, petites, en cimes bípares, 



306 



