FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 1 1 5. - Arenaria, 



folioses y apanotxades; pedicels filiformes, 1-2 vegades més llargs que'l calze; sè- 

 pals desiguals, lanceolato-acwninats, 3-nerves, escariosos al marge; pètals iguals 

 a la meitat dels sèpals; càpsula coriacia, ovoido-ventruda, acuminada, tan o més 

 llarga que'l calze; llevors reniforme-giobuloses, marcadament xagrinades. 



Geografia. — Terres arenoses y pedregoses : general per tot el país, desd'el litoral fins a 

 Bagà, Ribas y Queralps. 



422. = A. modesta Duf. 



{del llatí modestus, íJioderat, pel seu escàs desen- 

 rotllo.) 



Anual, arrel cònica, prima; tronc de 5-i5 cm., 

 dret, molt ramificat desde la base, pubescent, 

 glandulós; fulles linear-lanceolades, agudes, pla- 

 nes, uninerves; flors blanques, petites, en cimes 

 bfpares, regulars; pedicels subcapilars, els fructí- 

 fers terminals 5-6 vegades 7nés llargs que'l cal^e, 

 drets o bé oberts; sèpals oblongo-lanceolats, acwni- 

 nats, quasi plans, amb 3 nervis poc marcats; pè- 

 tals oblongs, arrodonits a l'àpex, apenes més llargs 

 que'ls sèpals; anteres grogues; càpsula subcilindri- 

 ca, un poc exserta; llevors ambtubércolsobtusos. 



Geografia. — Llocs àrits y pedregoses : indubtablement als confins de Catalunya amb 

 Aragó y Valencià; Organyà, a Tresponts (Coste, in Hb. Sen.l); Pirineus orientals (Rouy). — 

 Abril-Juliol. 



423. = A. Loscosii Tex. — A. modesta var. 

 Assoana Losc. et Pardo. — A. Conimbri= 

 censis Aut. cat. (nOn Brot.). 



{dedicada al botànic aragonès F. Loscos.) 



Anual, arrel cònica, prima, multicaule; troncs 

 drets o ascendents, glanduloso-viscoso-pubescents, 

 virido-cendrosos, com tota la planta; fulles-lan- 

 ceolato-linears, agudes, pestanyoses, uninerves, 

 molt més curtes que'ls entrenusos; flors blanques, 

 en cimes bípares, generalment regulars; pedicels 

 filiformes, els fructífers terminals 3-4 vegades més 

 llargs que'l calze; sèpals ovato- oblongs, obtusos, 

 escariosos al marge; pètals oblongs, el doble llargs 

 dels sèpals, anteres purpurines; càpsula ovoide, 

 una tercera part més llarga que'l calze, dehiscent per 6 dents; llevors petites, ne- 

 gres, mates, reniformes, amb tubércols aguts. 



Geografia. — Llocs arenosos y pedregosos d'una gran part del país : desd'el litoral, se- 

 guint els arenys del Llobregat y del Besòs, als turons del Vallés, S. Llorenç del Munt; 

 Montserrat; Bages y Bergadà; plana d'Ancosa, cap a S. Magí; al cim del Montsant. = Vich 

 (Masf.); Prats de Llussanés (Vay.). — Abril-Juliol. 



307 



