PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. II 5. - Arenaria. 



Arenaria grandiflora 



424. » A. grandiflora All. 



{seguint la analogia del llatí multiflórus; grandi- 

 flora, de grandis, y flos, florís, dejlors grans; per 

 la major magnitut de les flors.) 



Perenne, de rizoma llenyós, cespitosa, multicau- 

 le; troncs de 5-i5 cm., ascendents, ramificats, els 

 uns estèrils, molt fullosos y glabres, y els altres 

 florífersysuperiorment pubescents; fulles //nears, 

 verdes, rectes, aristades, i-nerves, engruixides pel 

 marge, glabres o poc pestanyoses a la base; flors 

 blanques, solitàries o en cimes pauciflores termi- 

 nals; pedicels 3-6 vegades més llargs que'l calze, 

 pubescent-glandulosos; sèpals ovato-lanceolats, 

 aristats, amb el nervi principal prominent; pètals oblongs, 1-2 pegades més llargs 

 que' Is sèpals; càpsula ovoide, una mica exserta; llevors grossetes, negres, mates, 

 reniformes, tuberculoses. 



Geografia. — Roques y pastures seques de les montanyes : rasos de Peguera; Coll de 

 Jou; Núria. = Al cim de Surroca (Csta.); del Monteixo a la Conca de Tremp (Font!); Prats 

 de Molló (Gaut.); vall d'Aràn (Bub.); Port de Benasque (Zett.). — Juliol-Agost. 



425. - A. tetraquetra L. — (3 pyrenaica 

 Boiss., o var. uniflóra Gay. 



{del grec xerpa, que, en composició és quatre; y del 

 llatí quetTus, que, radicalment, significa punxa 

 punta; per les fulles imbricato-4-seriades.) 



Perenne, rizoma llenyós, que produeix nombro- 

 sos troncs curtíssims (1-2 cm.), apretats, fullosos 

 fins a l'àpex y densament cespitosos; fulles petites, 

 ovoides, obtuses, imbricades, 4-seriades, coriàcies, 

 glabres, i-nerves, breument pestanyoses a la base, 

 còncaves pel anvers, circuídes d'un nervi blanc y 

 gruixut, recorvades; flors blanques, solitàries, ter- 

 minals, tetràmeres y polígames, o pentàmeres y 

 hermafrodites, sentades y rodejades de fulles bracteiformes; sèpals coriacis, oblon- 

 go-lanceolats, obtusos o bé obtusiúscols, 3-5-nerves, escarioso-pestanyosos al mar- 

 ge; pètals lanceolato-espatulats, un poc t?iés llargs que'ls sèpals; 8 estams; càpsula 

 oblonga, de 6 dents, igual al calze; llevors reniformes, tuberculoses. 



P PYRENAICA Boiss. — Flors tetràmeres y polígames. 



Geografia. — Pedruscam de la regió alpina dels Pirineus : Vall d'Eyne, r. r. (Gaut.); 

 Castanesa; port de la Picada; Benasque, Maladetla (Csta.); Penablanca (Zett., Bub., Paul); 

 port de Portilló (Lap.); Ruda (C. et S.) 



La var. és l'única que's troba al Pirineu central (Zett.). — Juliol-Agost. 



308 



