PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G, ii5. - Arenaria. 



428. - A. híspida L. 



{del llatí híspidus, erissat; pel foment dels troncs 

 y fulles.) 



Vipàs, rizoma subllenyós; troncs nombrosos, 

 de 1-2 dm., difusos, ascendents, hi'spits, glandulo- 

 sos a l'àpex; fulles linear - alesnades , hispides, 

 i-nerves, recorvades; flors blanques, en cimes bí- 

 pares, pauciflores; pedicels filiformes, giandulosos, 

 2-4 vegades més llargs que'l calze; sèpals lanceo- 

 lato-acuminats, 3-5-nerves, amb el raquis promi- 

 nent; pètals oblongo-cuneiformes, un poc més 

 llargs que'ls sèpals; càpsula ovoide, un poc exserta; 

 llevors tuberculoses, amb els tubércols llargs y 

 prominents. 



Geografia. — Roques y arenes calcàries : Costabona (Lap., Compy.); Pla Guillem; Cam- 

 bradases; Bcnasque (Lap.); a Catalunya (Csta.); esclusivament francesa (Rouy, III, 244). — 

 Maig-Julioi. 



429. « A. biflóra L. 



{format com multiflorus, de bis : dugués vegades, 

 dos. y flo?, floris, la flor; per les seves flors gemi- 

 nades.) 



Perenne, troncs llargs, ajeguts, ramificats, amb 

 les branques floríferes curtes, fulloses, y amb du- 

 gués flors; fulles amplatnent ovades o suborbicu- 

 lars, sense nervis, atenuades en un peciol ample, 

 curt y pestanyós, glabres, més llargues que'ls en- 

 trenusos; flors blanques, geminades; pedicels tan 

 llargs com el calze; sèpals ovats, aguts, enerves; 

 pètals ovato-cuneiformes, enters, tan llargs com 

 el calze y a vegades nuls; 4-3 estils; càpsula sub- 

 globulosa, una mica exserta, dehiscent per 6-8-10 

 dents; llevors rugoso-plegades. 



Geografia. — Pedruscam de les altes montanyes : 

 altures de les valls d'Eyne y de Lló (Compy.) y del Ca- 

 rol (Hb. Pourr. ex Gaut.); Madràs, vall d'Eyne (Lap.). 

 — Juliol-Setembre. 



N.B.— Gr. etG.,Costey Rouy la refereixen als Alps del Delfinat. 



430. » A. montana L. 



{del llatí montanus, de móns, montis, la monta- 

 nya; per la seva preferent habitació.) 



Sinonímia. — Cast., ala de mosca muerta. 



Perenne, rizoma estolonífer, amb branques llar- 

 gues, estèrils y troncs florífers de í-3 dm., difu- 

 sos, ajeguts, ascendents per l'àpex a la florescen- 



310 



