FLORA DE CATALUNYA 



Carioíilies. 



G. ii5.-Arenaria. 



eia, pubescents, no glandulosos; fulles lanceolades, acuminades, i-nerves, breu- 

 ment pestanyoses y pubèrules; flors blanques, grans, en cimes pauciflores; pedicels 

 1-3 vegades més llargs que'l calze, molt pubescents, reflexes després de la flores- 

 cencia; sèpals ovato-lanceolats, aguts, mucronats, i-nerves, els interiors estretament 

 escariosos al marge; pètals amples, trasovats, 1-2 vegades més llargs que'l calze; 

 càpsula ovoido-subglobulosa, tan llarga com el calze, dehiscent per 3 valves biden- 

 tades; llevors grosses, tuberculoses. 



Geografia. — Costes, boscos y tandes : La Presta, Pla Guillem (Compy.); Canigó (Lap., 

 Gaut., Oliver, ex Rouy). — Maig-Julioi. 



431. — A. ciliata L. 



{del llatí ciliatus, de cilium, pestanya; per les fu- 

 lles pestanyoses.) 



Vivas, rizoma subllenyós, amb nombroses bran- 

 ques estèrils y troncs florífers de 1-2 dm., difusos, 

 cespitosos, ascendents, pubescents fins a l'àpex, 

 fulles ovades y obtuses, o lanceolades y agudes, 

 atenuades a la base, o breument peciolades, mul- 

 tinerves, pestanyoses; flors blanques, petites, en 

 cimes bípares; pedicels de longitut molt variable, 

 però més llargs que'l calze; sèpals ovato-lanceo- 

 lats, aguts, 3-6-nerves; pètals ovato-oblongs, una 

 tercera part 7nés llargs que' Is sèpals; càpsula ovoi- 

 de, igual al calze, dehiscent per 6 dents; llevors reniformes, tuberculoses. 



o genuïna Rouy. — Fulles ovades, obtuses, subsessils; cimes 3-7-flores; pedicels 

 1-3 vegades més llargs que'l calze. 



|3 LONGiPES Rouy. — Fulles oblongo-lanceolades, agudes; cimes 3-7-flores; pedi- 

 cels 3-6 vegades més llargs que'l calze. 



Geografia. — Roques y pastures de les altes montanyes : Colldejou, al Cadí, = Abun- 

 dant a la Maladetta, port de Viella (Salv.!, Lap., Csta;); de Saíau y de la Forqueta (Bub.); 

 Tredòs (Llen.!) y en general als alts Pirineus (Csta.). — Juliol-Agost. 



N. B. — La planta del Cadí correspon a la p longipes Rouy, y la de Tredòs a la a genuina del propi A. 



311 



