FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 116. -Stellaria. 



llargs que'ls sèpals; 10 estams; càpsula cilíndrica, quasi una vegada més llarga 



que'l calze; llevors reniforme-orbiculars, cubertes de tubércols llargs y aguts. 



Geografia. — Boscos humits de les montanyes : aprop de Berga (GrauI); Ribas; Que- 

 ralps; Platraver; Cabrera; Collsacabra; Camprodon (Vay.); vall d'Aràn, cap a Vieila (Csta.); 

 Artigas de Lip (Zett.) y de Vieila, Montgarri (Llen.!). — Juny-Agost. 



433. » St. media VilL 



{del llati medius, a, um, intermediari; entremitj; 

 perquè la magnitut dels pètals , mes que la de la 

 planta, està compresa entre la dels d'altres espè- 

 cies.) 



Sinonitnia. — Pica-gallina, picapoU, burrissol, 

 murrons; cast., pamplina, p. de canarios, hierba 

 gallina, pajarera; /r., mouron des oiseaux, mors- 

 geline; it., centonchio, centoncolo, paperina, bu- 

 dellina; anglès, chickweed; al., Augentrostgras. 



Anual o perennant, troncs nombrosos, cilín- 

 drics, de 1-4 dm., difusos, ajeguts ascendents, 

 amb una línia de pèls blancs que alternen en cada 

 entrenús; fulles ovades o elíptiques, les inferiors 

 llargament peciolades y freqüentment subcordiformes, agudes, glabres, de peciol 

 pestanyós; flors petites, en cimes folioses, pauciflores, terminals; pedicels filifor- 

 mes, 1-8 vegades més llargs que'l calze, pubescents; bracties herbàcies; sèpals 

 oblongs, obtusos; pètals bipartits, més curts que'ls sèpals, a vegades nuls; 2-10 es- 

 tams; estils llargs; càpsula ovoide, ordinàriament un poc exserta; llevors lenti- 

 culars, tuberculoses; planta molt polimorfa. 



p MAJOR Koch. — Troncs de 3-6 dm.; fulles de 2-3 cm.; loestams; pètals iguals 

 al calze. 



Subsp, S. CupANiANA Nyman. — Tronc robust, pubescent; fulles de la part 

 mitja y superior grans, totes cobertes de petites papiles; pedúncols y sèpals den- 

 sament pubescent-glandulosos; pètals iguals al calze o més llargs. 



Geografia. — Comuníssima per terres cultivades, desde la costa al Pirineu. — La |3 major 



Koch, b LATiFOLiA DC, a S. Hilari y Montsolí (Vay., 

 Cad.), Cadaqués (Trem.); la subsp. S. Cupaniana Ny- 

 man. — S. MEDIA var. Cupaniana Rouy, al barranc de S, 

 Genis del Tibidabo (Sen.l). Floreix quasi tot l'any. 



434. ■ St. Holóstea L. 



(paraula formada de dugués gregues o\oc, tot, y 

 òcjxéov, òs; per antíf rasis, aplicat a una planta de 

 escassa consistència.) 



Sinonímia. — Rébula; cast., estrellada. 



Perenne, rizoma cundidor, troncs de 2-3 dm., 

 quadrangulars, ascendents, trencadissos, glabres- 

 cents; fulles lanceolato-acuminades, trabades, sub- 

 coriàcies, pestanyoso-escabroses al marge y nervi 

 principal, les inferiors reflexes; flors grans, en 



40 



313 



