PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. ii6. - Stellaria. 



cimes bípares, terminals, multiflores però clares; bracúes herbàcies; pedicels fili- 

 formes, 3-6 vegades més llargs que'l calze, sèpals lanceolats, aguts, subenerves, 

 y un poc escariosos al marge; pètals bipartits, de lòbuls acostats, 1-2 vegades més 

 llargs que'ls sèpals; càpsula subglobulosa, igual al calze; llevors xagrinades per les 

 cares, y tuberculoses per l'esquena. 



Geografia. — Vores de torrents y llocs selvosos ombrívols: desde Montserrat, S. Llorens 

 del Munt, Vidreras; Montseny, S. Hilari, a Ribas, Queralps, Bagà ei alibi. — Maig-Juliol. 



Stellaria graminea. 



435. = St. gramínea L. 



(//aíí'gramineus, de gramen, graminis, el gram; 

 per la semblança de les seves fulles amb les d'una 

 graminia.) 



Vivaç, rizoma cundidor; troncs de 3-6 dm., qua- 

 drangulars, prims, radicantsala base, estesos, di- 

 fusos, glabres y glaucescents; fulles linear-lanceo- 

 lades o bé oblongues, agudes, sentades, membrano- 

 ses, pestanyoses a la base, glabres; flors petites, 

 en cimes bípares terminals, multiflores, clares y 

 apanotxades; bracties escarioso-pestanyoses; pedi- 

 cels capilars, 2-6 vegades més llargs que'ls sèpals, 

 que són lanceolats, aguts, 3-nerves, escariosos al 

 marge; pètals bipartits, amb els lòbuls convergents, 



tan o més llargs que'ls sèpals; càpsula oblonga, d'un terç més llarga que'l calze; 



llevors plicato-rugoses. 



Geografia. — Boscos, torrenteres y llocs herbosos y ombrívols: Montseny, desde Santa 

 Fe fins a les Agudes; S. Hilari, Montsolí y Guilleríes; Ribas, Queralps y Núria. = Platra- 

 ver (Vay.); La Sellera (Cod.!); Camprodon, Setcases, Molló (Bub.); Vall d'Aràn, comú als 

 prats inferiors (Zett.); Tredòs (Llen.l). — Juliol-Agost. 



436. ' St. uliginosa Murr. — St. aquàtica 

 Poll. 



{del llatí uliginosus, de ulígo; humit, pantanós; y 

 aquàtica; per la seva estació.) 



Anual, bienal o perenne; troncs nombrosos, de 

 1-4 dm., quadrangulars, prims, difusos, glabres; 

 fulles ovato-oblongues o lanceolato-linears, agudes 

 o bé obtusiúscules, membranoses, pestanyoses a 

 la base; flors petites, en cimes laterals y terminals, 

 pauciflores; bracties escarioses, no pestanyoses; 

 pedicels 4: claviformes, freqüentment oberts o 

 refractats, 2-3 vegades més llargs que'l calze; 

 sèpals lanceolats, aguts o bé obtusiúsculs, 3-ner- 

 ves, pestanyosos al marge; pètals bipartits, de 



lòbuls divergents, molt més curts que'ls sèpals, a vegades total o parcialment 



abortats; càpsula ovoide, igual al calze; llevors xagrinades. 



Geografia. — Aiguamolls, reguerols, fonts y demés llocs humits; Montseny, San Hilari, 

 Montsolí, Queralps, Núria. = Rocabruna, Molló, La Cerdanya, Salinas c/ a/ií»i; Santes 

 Creus, Viladrau (Vay.); Riera d'Osor (Cod.); abundant aprop de Luchon (Zett.); Lés 

 (Llen.l). — Juliol-Agost. 



stellaria ulig^inosa 



314 



