FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. ii8, -Ceràstium. 



Flors en cimes bípares, multiflores; pètals poc més llargs que'ls sèpals; càp- 

 sula el doble llarga que'l calze; fulles ovades o clíptiques, 

 8 <! 445. C. triviale. 



Flors solitàries o en cimes pauciflores; pètals generalment 1-3 vegades més 

 llargs que'l calze 9. 



Pètals poc més llargs que'ls sèpals, pestanyosos a la base, com també els 

 filaments estaminals; càpsula ovoido-oblonga, recta, 



446. C. pyrenaicum. 



Pètals 1-3 vegades més llargs que'ls sèpals, no pestanyosos, com tampoc els 

 filaments estaminals; càpsula cilíndrica, encorvada lO. 



10 



SBracties herbàcies, les superiors estretament escarioses; pètals trasovato- 

 cuneiformes, una vegada més llargs que'ls sèpals, bífits amb els lòbuls 

 estrets, oblongs; fulles ovades, o bé oblongues. . . 447. C. alpinum. 



\ Bracties amplament escarioses; pètals obcordats, i-3 vegades més llargs que 

 I els sèpals, bífits, amb els lòbuls amples, ovats; fulles ovato-oblongues o 

 y lanceolato-linears 448. C. arvense. 



438. -C. quaternellum FenzL — C. erec= 

 tum Coss. et Germ. — C. glaucum Gr. — 

 Moenchia erecta Gaertn. 



{neollatí quaternellus, equivalent a quaternarius; 

 per la disposició dels òrgans florals que és de 4 en 

 4; erectus, dret; per la direcció dels troncs; glau- 

 cus, pel color vert blavenc de la planta; Moenchia, 

 dedicat a Conrad Moench, autor de la Flora de 

 Marburg, 1794.) 



Anual, arrel prima, troncs de 5-i2 cm., drets, 

 primS; glabres, glaucs, simples o un poc ramifi- 

 cats; fulles inferiors atenuades en peciol, linears, 

 les caulinars sentades, lanceolades, erectes, totes 

 agudes; flors petites, en cimes terminals llarga- 

 ment pedunculades; bracties escarioses al marge; 4 sèpals lanceolats, aguts, uni- 

 nerves, amplament escariosos en tota la part superior; 4 pètals enters o subesco- 

 tats, la meitat més curts que'ls sèpals; 4 estams; 4 estils opositisèpals; càpsula 

 oblonga, recta, inclosa, dehiscent per 8 dents, dretes y revoltes per les vores; Ue- 

 vors molt petites, reniformes, tuberculoses. 



Geografia. — Marges dels camps y vores de camins en terres arenoses: Vidreras y estri- 

 bacions orientals del Montseny. = La Sellera (Cod. I); Sta. Coloma de Farnés, Santas Creus, 

 S. Hilari, Monlsolí, Vilanova de Sau; Pla de les Arenes; Paní, Puigalt (Vay.); S. Feliu de 

 Guíxols (Trem.); Vicií, r. (Masf.); Llagostera, Taradell (Puigg.). — Abril-Maig. 



317 



