PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. ii8.-Ceràstium. 



439. = C. trígynum Vill. — C. refractum 

 All. 



{forma grega de xpi = xpeíi;, y twií, orguen feme- 

 ní; pel fruit compost generalment de 3 pistils; re- 

 fractus, trencat; pels pedicels reflexes després de 

 la floració.) 



Perenne, troncs de 5-i2 cm., cespitosos, radi- 

 cants, glabres; fulles oblongues o lanceolades, ob- 

 tusiúscules, un poc carnoses, glabres; flors gran- 

 detes, en cimes i-5-flores terminals; pedicels i-3 

 vegades més llargs que'l calze, pubescent-glandu- 

 losos, reflexes després de la floració; bracties her- 

 bàcies; sèpals oblongs, obtusos, estretament esca- 

 riosos; pètals obcordats, bijits, una vegada més 

 llargs que'ls sèpals; 3-4 estils; càpsula oblonga, recta, una vegada més llarga que'l 

 calze, dehiscent, per 6-8 dents obtuses, a la fi esteses; llevors subreniformes, tu- 

 berculoses. 



Geografia. — Boscos y llocs pedregosos de la regió alpina dels Pirineus: Núria a Coma 

 d'Eyne. = Coll de Núria, Vall d'Eyne, Carençà (Compy.); Coll de Setcases, Carençà; altu- 

 res de la Cerdanya (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); Castanesa (Lap., Csta.); Penablanca, Port 

 de Benasque, la Picada (Zett.). — Juliol-Agost. 



440. = C. perfoliatum L. 



{forma neollatina, aplicada aquí impropriament 

 a les fulles trabades.) 



Anual, arrel cònico-fibrosa, tronc de 1-4 dm., 

 dret o ascendent, simple o ramificat desde la base, 

 estriat, /sím/ós, glabre y glauc, com tota la planta; 

 fulles inferiors lanceolades, més llargues que'ls 

 entrenusos, les caulinars oblongo-ovades, molt 

 distants y trabades formant tubu ventrut a la 

 base, subcarnoses, tuberculoses, amb el raquis ben 

 marcat, y clar com el marge; flors grans, en ci- 

 mes terminals pauciflores; pedicels 1-2 veg. més 

 llargs que'l calze; bracties herbàcies, sèpals ovats, 

 obtusos, i-nerves, escariosos pel marge, pètals lan- 

 ceolats, bífits, amb els lòbuls aguts, més curts que'ls sèpals; càpsula cònica, recta, 

 el doble llarga que'l calze, dents curtes, a la fi enroscades, llevors reniformes, amb 

 tubèrculs aguts. 



Gco^ra/ía. — Camps cultivats: camí de Fraga (Csta.); principalment a l'Aragó (Salv.l); 

 comú al camps de Penarroya (Losc. et P.). — Maig. 



318 



