PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Carioíïlies. 



G. ii8. -Ceràstium. 



443. = C. semidecandrum L. 



{del llatí semi -de semis-, la meitat; i del grec òéy.a 

 dèu, y cívt^p, àv&póc;, varó; aquí estam, orguen se- 

 xual masculí; aludint als estams ordinàriament en 

 nombre de cinc.) 



Anual, troncs de 3-20 cm., drets, prims, simples 

 o ramificats a la base, piloso-glandulosos, fulles 

 el-líptiques o trasovades, obtuses, pubescent-pesta- 

 nyoses, les inferiors atenuades en peciol, les supe- 

 riors sentades; flors petites, en cimes pauciflores, 

 pedicels fructífers refractats, 2-4 vegades més 

 llargs que'l calze, bracties y sèpals amplament es- 

 cariosos al marge y àpex; pètals bidentats, més 

 curts que' I cali{e, amb l'ungla glabra, estams 5 ò 

 10, fílaments glabres, càpsula cilíndrica, quasi el doble llarga que'l calze, dehis- 

 cent per 10 dents dretes, revoltes pel marge, llevors molt petites, xagrinades. 



Geograjía. — Camps y llocs arenosos: Tarrassa; litoral del Prat y Castelldefels. = Mar- 

 ges del Besòs, cap a la desembocadura (Salv.!) y més a l'interior (Csta.); Castelldefels y Ti- 

 bidabo (Senn.l); al Miracle (Marcetl); Vich, r. (Masf.); Paní, cap a la Selva de mar (Vay.); 

 Cadaqués (Trem.). — Maig. 



444. = C. pumilum Curt. 



{del llatí púmilus, adj. que significa nano, petit; 

 per la seva escassa magnitut.) 



Anual; troncs de 5-20 cm., drets o ascendents, 

 ramificats, piloso-glutinosos; fulles ovades o el-líp- 

 tiques, acutiúscules, piloso-pestanyoses, les infe- 

 riors atenuades en peciol, les superiors sentades; 

 flors petites en cimes terminals; pedicels fructí- 

 fers arquejats a Tàpex, més llargs que'l calze; 

 bracties inferiors herbàcies les superiors estreta- 

 ment escarioses; sèpals aguts; pètals bífits, tan 

 més llargs que'l cal^e; filaments estaminals glabres; 

 càpsula cilíndrica, quasi recta, el doble llarga del 

 calze, dehiscent per 10 dents dretes, revoltes pel 

 marge; llevors subreniformes, breument tuberculoses; planta molt polimorfa. 



Raça C. glutinosum Fr. — Planta d'un vert fosc; bracties superiors estreta- 

 ment escarioses al marge. 



Geografia. — Comú a les terres arenoses o piçarroses del Vallés occidental yseguramen- 

 en altres localitats. = La rassa C. glutinosum Fr., als camps de Viladrau y altres del Mont- 

 seny (Csta.); Olot (Vay.); Girona (Bub.). — Primavera. 



330 



