PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 1 16. - Ceràsiium, 



447. = C, alpinum L. 



{per la seva habitació, a la regió Alpina.) 



Perenne, tronc de 5-i5 cm., estolonífer a la 

 base, ascendent, cubert de pèls blancs, flexuoso- 

 llanosos, fulles ovades o bé oblongues, +; peludes, 

 les inferiors y les de les branques estèrils, pecio- 

 lades, les caulinars sentades, flors grans, solitàries 

 o en cimes 2-5-flores, pedicels fructífers gruixu- 

 dets, rígits, el doble llargs del calze; bracties 

 inferiors herbàcies, les superiors estretament es- 

 carioses; sèpals ovato-lanceolats, obtusos; pètals 

 trasovato-cuneiformes, i veg. més llargs que'ls sè- 

 pals, bífits, amb els lòbuls estrets, oblongs; càp- 

 sula cilíndrica, encorvada a l'àpex, quasi el doble 

 llarga del calze; llevors reniformes, luberculoses, ferruginoses. 



a HiRsuTUM Gr. et G. — Planta pubescent hirsuta en totes les seves parts; però 

 manifestament verda. 



|3 LANATUM Gr. et G. — Planta albido-llanosa, en flocs tomentosos a l'àpex de 

 les branques estèrils. 

 ií GLABRATUM Wahl. — Tronc y fulles glabres y rarament pestanyoses. 



Geografia. — Roques y pastures seques de les altes montanyes: Coll de Pal, del Cadí; 

 Núria, cap a Font negre; Nou Creus, etc, les dugués primeres varietats. = La Cerdanya 

 (Vay.); Cambradases (Bub.); PuigUançada (Senn.I); Pirineu central (Gonz.!); Port de Be- 

 nasque (Zett.) ; per tota la cadena pirinenca (Rouy). 



La í GLABRATUM Wahl, a les pendents y serres (Vay.); Cambradases (Lap.); Vall d'Eyne 

 (Gr. et G.). — Juliol-Agost. 



448. = C. arvense L. 



(arvensis, en lloc del clàssic arvàlis, s'ha format 

 per analogia d'altres aixis terminals, de arvum, 

 el camp; per la estació que se li ha atribuït.) 



Perenne, troncs de 1-4 dm., drets o ascendents, 

 pubescents o glandulosos, fulles ovato-oblongues 

 o lanceolato-linears, respectivament obtusiúscu- 

 les o agudes, pubescents, flors grans, en cimes 

 pauciflores, pedicels drets, encorvats a l'àpex, 2-3 

 vegades més llargs que'l calze; bracties ampla- 

 ment escarioses, sèpals ovato-oblongs, obtusos, es- 

 cariosos a les vores; pètals obcordats, bífits, amb 

 els lòbuls amples, ovats, aperto-recorvats durant 

 la floració, i-3 veg. més llargs que'ls sèpals, càp- 

 sula cilíndrica un poc encorvada. Va n^és llarga que'l calze, llevors reniformes, 

 acanalades, tuberculoses, ferruginoses. 



a ANGiiSTiFOLiuM Fenzl. — Fulles caulinars oblongues o lanceolades, les rameals 

 linears. 



322 



