FLORA DE CATALUNYA 



Genre 120.-SPÉRGULA L. 



(Del llatí spargo, escampar, per la fàcil propagació de la planta, deguda a les seves nom- 

 broses llevors.) 



Flors blanques o purpurines, en cimes bípares terminals, calze y corola penta- 

 mers, pètals enters, 5-io estams implantats en un disc perigini y glandulós, 5 estils 

 alternisèpals, càpsula dehiscent per 5 valves que no arriven a la base y oposades 

 als sèpals, llevors biconvexes, alades o carenades : herbes anuals, de fulles linears 

 mútiques, oposades, amb branquetes axilars molt curtes y folioses que les fan 

 semblar verticilades, estipules petites, escarioses. 



Llevors molt convexes, subglobuloses, estretament alades, fulles longitudi- 

 nalment assolcades pel revers 450* Sp. arvensis. 



Llevors poc convexes, subdiscoidals, amplament alades, fulles no assolcades 

 pel revers 2. 



Pètals lanceolats, aguts, ala de les llevors blanca, llisa y tan ampla com el 

 disc 451. Sp. pentandra. 



Pètals ovats, obtusos, ala de les llevors rossa, puntejada y més estreta que'l 

 disc 452. Sp. Morisonii. 



450. = Sp. arvensis L. 



{de arvum, el camp conresat; per la seva habitual 

 estació.) 



Sinonimia. — Cast., esparcilla. 



Troncs de i-3 dm., nombrosos, drets y ascen- 

 dents, pubescent-glandulosos a la part superior; 

 fulles linears filiformes, amb un solc longitudinal 

 al revers, estipules amples, flors blanques, cimes 

 bastant fornides, pedicels fructífers capilars, re- 

 fractats, 2-3 vegades més llargs que'l calze, brac- 

 ties diminutes, escarioses; sèpals ovats, obtusos, 

 pètals ovats, obtusos, quasi tan llargs com els sè- 

 pals, 10, y menys freqüentment 5, estams; càpsula 

 ovoide, un poc exserta, llevors subglobuloses, pa- 

 piloses o puntejades, circuides d'una ala molt estreta y llisa. 



P vuLGARis Koch. — Llevors cubertes de papiles blanques, generalment 5 estams. 



Geografia. — Terres granítiques o arenoses: Camps de Palautordera, Gualba, S. Hilari, 

 Montsolí, Guílleríes, Blanes, Tossa. == Viladrau, Montseny ei alibi; montanya de Lleyda 

 (Csta.); Ribas, Queralps, Massanet de Cabrenys (Vay.). 



La planta per nosaltres observada és la p vulgabis Koch. — Abril-Agost. 



326 



